# Úradný vestník L 186/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.186.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 186 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5320. júla 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.186.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 186

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5320. júla 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 632/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 24 a Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 8 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 633/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o interpretáciu 14 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) (
  1
  ) | 10 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 634/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Ricotta di Bufala Campana (CHOP)] | 14 |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 635/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa začína postup udelenia vývozných povolení na syr, ktorý sa má vyvážať do Spojených štátov amerických v roku 2011 v rámci určitých kvót podľa GATT | 16 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 636/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 22 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 637/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa pozastavuje podávanie žiadostí o dovozné povolenia na výrobky z cukru v rámci určitých colných kvót | 24 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 638/2010 z 19. júla 2010 o vydávaní dovozných licencií v prípade žiadostí predložených v prvých siedmich dňoch mesiaca júla 2010 v rámci colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso otvorenej nariadením (ES) č. 620/2009 | 26 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 639/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10 | 27 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/400/EÚ |
| | * | Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov Európskej únie z 8. júla 2010, ktorým sa vymenúvajú sudcovia Všeobecného súdu | 29 |
| | | 2010/401/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Rady z 13. júla 2010 o existencii nadmerného deficitu na Cypre | 30 |
| | | 2010/402/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2009 o opatrení pomoci, ktoré Holandsko zamýšľa zaviesť oslobodením výrobcov keramiky od environmentálnej dane C 5/09 (ex N 210/08)
  [oznámené pod číslom K(2009) 9972]

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2010/403/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2010, ktorým sa výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou v talianskej makrozóne Sever a maloobchod s elektrickou energiou zameraný na koncových zákazníkov napojených na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia v Taliansku vynímajú z pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb
  [oznámené pod číslom K(2010) 4740]

   (
  1
  ) | 44 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 632/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 24 a Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 8 (
  1
  )

1

1

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 633/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o interpretáciu 14 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) (
  1
  )

1

10

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 634/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Ricotta di Bufala Campana (CHOP)]

14

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 635/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa začína postup udelenia vývozných povolení na syr, ktorý sa má vyvážať do Spojených štátov amerických v roku 2011 v rámci určitých kvót podľa GATT

16

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 636/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

22

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 637/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa pozastavuje podávanie žiadostí o dovozné povolenia na výrobky z cukru v rámci určitých colných kvót

24

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 638/2010 z 19. júla 2010 o vydávaní dovozných licencií v prípade žiadostí predložených v prvých siedmich dňoch mesiaca júla 2010 v rámci colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso otvorenej nariadením (ES) č. 620/2009

26

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 639/2010 z 19. júla 2010, ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10

27

ROZHODNUTIA

2010/400/EÚ

*

Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov Európskej únie z 8. júla 2010, ktorým sa vymenúvajú sudcovia Všeobecného súdu

29

2010/401/EÚ

*

Rozhodnutie Rady z 13. júla 2010 o existencii nadmerného deficitu na Cypre

30

2010/402/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 15. decembra 2009 o opatrení pomoci, ktoré Holandsko zamýšľa zaviesť oslobodením výrobcov keramiky od environmentálnej dane C 5/09 (ex N 210/08)
  [oznámené pod číslom K(2009) 9972]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 9972]

1

32

2010/403/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2010, ktorým sa výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou v talianskej makrozóne Sever a maloobchod s elektrickou energiou zameraný na koncových zákazníkov napojených na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia v Taliansku vynímajú z pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb
  [oznámené pod číslom K(2010) 4740]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 4740]

1

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 632/2010

z 19. júla 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 24 a Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 8

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008.

| (2) | Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 4. novembra 2009 zrevidovaný Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 24 Zverejnenia o spriaznených osobách, ďalej len „zrevidovaný štandard IAS 24“. Cieľom zmien zavedených zrevidovaným štandardom IAS 24 je zjednodušiť vymedzenie pojmu „spriaznená osoba“ a zároveň odstrániť určité interné nekonzistentnosti a poskytnúť určitú úľavu pre účtovné jednotky blízke vláde v súvislosti s množstvom informácií, ktoré sú takéto účtovné jednotky povinné poskytovať o transakciách so spriaznenými osobami. |
| --- | --- |

(2)

Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) uverejnila 4. novembra 2009 zrevidovaný Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 24 Zverejnenia o spriaznených osobách, ďalej len „zrevidovaný štandard IAS 24“. Cieľom zmien zavedených zrevidovaným štandardom IAS 24 je zjednodušiť vymedzenie pojmu „spriaznená osoba“ a zároveň odstrániť určité interné nekonzistentnosti a poskytnúť určitú úľavu pre účtovné jednotky blízke vláde v súvislosti s množstvom informácií, ktoré sú takéto účtovné jednotky povinné poskytovať o transakciách so spriaznenými osobami.

| (3) | Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že zrevidovaný štandard IAS 24 spĺňa technické kritériá na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. V súlade s rozhodnutím Komisie 2006/505/ES zo 14. júla 2006 o zriadení poradnej skupiny pre posudzovanie noriem na účely poskytovania poradenstva Komisii týkajúceho sa objektívnosti a neutrality stanovísk Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) (3) poradná skupina pre posudzovanie noriem posúdila stanovisko EFRAG-u ku schváleniu a informovala Európsku komisiu, že toto stanovisko je vyvážené a objektívne. |
| --- | --- |

(3)

Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že zrevidovaný štandard IAS 24 spĺňa technické kritériá na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. V súlade s rozhodnutím Komisie 2006/505/ES zo 14. júla 2006 o zriadení poradnej skupiny pre posudzovanie noriem na účely poskytovania poradenstva Komisii týkajúceho sa objektívnosti a neutrality stanovísk Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) (3) poradná skupina pre posudzovanie noriem posúdila stanovisko EFRAG-u ku schváleniu a informovala Európsku komisiu, že toto stanovisko je vyvážené a objektívne.

| (4) | Prijatie zrevidovaného štandardu IAS 24 si následne vyžaduje zmeny a doplnenia medzinárodného štandardu finančného výkazníctva (IFRS) 8, aby sa zabezpečila konzistentnosť medzi medzinárodnými účtovnými štandardmi. |
| --- | --- |

(4)

Prijatie zrevidovaného štandardu IAS 24 si následne vyžaduje zmeny a doplnenia medzinárodného štandardu finančného výkazníctva (IFRS) 8, aby sa zabezpečila konzistentnosť medzi medzinárodnými účtovnými štandardmi.

| (5) | Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(5)

Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (6) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Príloha k nariadeniu (ES) č. 1126/2008 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 24 sa nahrádza zrevidovaným štandardom IAS 24, ako sa ustanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

1.

Medzinárodný účtovný štandard (IAS) 24 sa nahrádza zrevidovaným štandardom IAS 24, ako sa ustanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu.

| 2. | Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 8 sa mení a dopĺňa tak, ako sa ustanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

2.

Medzinárodný štandard finančného výkazníctva (IFRS) 8 sa mení a dopĺňa tak, ako sa ustanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Každá spoločnosť uplatňuje IAS 24 a zmenu a doplnenie IFRS 8, ako sa ustanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu, najneskôr od dátumu začiatku svojho prvého finančného roku, ktorý sa začína po 31. decembri 2010.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

PRÍLOHA

MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY

| IAS 24 | IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách |
| --- | --- |
| IFRS 8 | Zmena a doplnenie IFRS 8 Prevádzkové segmenty |

IAS 24

IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách

IFRS 8

Zmena a doplnenie IFRS 8 Prevádzkové segmenty

„Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP, s výnimkou práva reprodukovania na účely osobného použitia alebo iného riadneho nakladania. Ďalšie informácie je možné získať od IASB na webovej stránke www.iasb.org“

Medzinárodný účtovný štandard 24

Zverejnenia o spriaznených osobách

CIEĽ

| 1 | Cieľom tohto štandardu je zaistiť, aby účtovná závierka účtovnej jednotky obsahovala zverejnenia nevyhnutné na zameranie pozornosti na možnosť, že jej finančná pozícia a hospodársky výsledok mohli byť ovplyvnené existenciou spriaznených osôb, transakciami a neuhradenými zostatkami, vrátane záväzkov, súvisiacimi s týmito osobami. |
| --- | --- |

1

Cieľom tohto štandardu je zaistiť, aby účtovná závierka účtovnej jednotky obsahovala zverejnenia nevyhnutné na zameranie pozornosti na možnosť, že jej finančná pozícia a hospodársky výsledok mohli byť ovplyvnené existenciou spriaznených osôb, transakciami a neuhradenými zostatkami, vrátane záväzkov, súvisiacimi s týmito osobami.

ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 2 | Tento štandard sa uplatňuje pri:







  a) | identifikácii vzťahov a transakcií so spriaznenými osobami; |
| --- | --- | --- |

2

a)

identifikácii vzťahov a transakcií so spriaznenými osobami;

| b) | identifikácii neuhradených zostatkov, vrátane záväzkov, medzi účtovnou jednotkou a jej spriaznenými osobami; |
| --- | --- |

b)

identifikácii neuhradených zostatkov, vrátane záväzkov, medzi účtovnou jednotkou a jej spriaznenými osobami;

| c) | identifikácii okolností, za ktorých sa vyžaduje zverejnenie položiek podľa písm. a) alebo b); a |
| --- | --- |

c)

identifikácii okolností, za ktorých sa vyžaduje zverejnenie položiek podľa písm. a) alebo b); a

| d) | rozhodovaní o zverejnení týchto položiek. |
| --- | --- |

d)

rozhodovaní o zverejnení týchto položiek.

| 3 | Tento štandard vyžaduje zverejniť vzťahy, transakcie a neuhradené zostatky so spriaznenými osobami, vrátane záväzkov, v konsolidovanej a individuálnej účtovnej závierke materskej spoločnosti, spoločníka, alebo investora, prezentovanej v súlade s IAS 27 Konsolidované a individuálne účtovné závierky. Tento štandard sa uplatňuje aj na individuálne účtovné závierky. |
| --- | --- |

3

| 4 | Transakcie medzi spriaznenými osobami a neuhradené zostatky s ostatnými účtovnými jednotkami v skupine sa zverejňujú v účtovnej závierke účtovnej jednotky. Vnútroskupinové transakcie a neuhradené zostatky so spriaznenými osobami sú eliminované pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky skupiny. |
| --- | --- |

4

Transakcie medzi spriaznenými osobami a neuhradené zostatky s ostatnými účtovnými jednotkami v skupine sa zverejňujú v účtovnej závierke účtovnej jednotky. Vnútroskupinové transakcie a neuhradené zostatky so spriaznenými osobami sú eliminované pri príprave konsolidovanej účtovnej závierky skupiny.

ÚČEL ZVEREJNENÍ O SPRIAZNENÝCH OSOBÁCH

| 5 | Vzťahy spriaznených osôb sú bežnou črtou obchodu a podnikania. Účtovné jednotky napríklad často vykonávajú časť svojich činností prostredníctvom dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov. Za týchto okolností má účtovná jednotka možnosť ovplyvňovať finančné a prevádzkové zámery podniku, do ktorého sa investuje, prostredníctvom ovládania, spoluovládania alebo podstatného vplyvu. |
| --- | --- |

5

Vzťahy spriaznených osôb sú bežnou črtou obchodu a podnikania. Účtovné jednotky napríklad často vykonávajú časť svojich činností prostredníctvom dcérskych spoločností, spoločných podnikov a pridružených podnikov. Za týchto okolností má účtovná jednotka možnosť ovplyvňovať finančné a prevádzkové zámery podniku, do ktorého sa investuje, prostredníctvom ovládania, spoluovládania alebo podstatného vplyvu.

| 6 | Vzťahy spriaznených osôb by mohli mať vplyv na hospodársky výsledok a finančnú pozíciu účtovnej jednotky. Spriaznené osoby sa môžu zapájať do transakcií, do ktorých by sa nespriaznené osoby nezapojili. Účtovná jednotka, ktorá napríklad predáva tovar svojej materskej spoločnosti za obstarávaciu cenu, by ho nemohla predávať za takýchto podmienok inému zákazníkovi. Takisto transakcie medzi spriaznenými osobami sa nesmú uskutočňovať za rovnaké sumy ako medzi nespriaznenými osobami. |
| --- | --- |

6

Vzťahy spriaznených osôb by mohli mať vplyv na hospodársky výsledok a finančnú pozíciu účtovnej jednotky. Spriaznené osoby sa môžu zapájať do transakcií, do ktorých by sa nespriaznené osoby nezapojili. Účtovná jednotka, ktorá napríklad predáva tovar svojej materskej spoločnosti za obstarávaciu cenu, by ho nemohla predávať za takýchto podmienok inému zákazníkovi. Takisto transakcie medzi spriaznenými osobami sa nesmú uskutočňovať za rovnaké sumy ako medzi nespriaznenými osobami.

| 7 | Hospodársky výsledok a finančná pozícia účtovnej jednotky môžu byť ovplyvnené vzťahom so spriaznenou osobou, aj keď k transakciám so spriaznenými osobami nedôjde. Samotná existencia tohto vzťahu môže byť dostatočná na to, aby ovplyvnila transakcie účtovnej jednotky s inými stranami. Dcérska spoločnosť napríklad môže ukončiť vzťahy s obchodným partnerom, ak materská spoločnosť nadobudne sesterskú spoločnosť vykonávajúcu rovnakú činnosť ako predchádzajúci obchodný partner. Podobne sa môže jedna strana zdržať konania z dôvodu podstatného vplyvu inej osoby – napríklad materská spoločnosť môže dať dcérskej spoločnosti pokyn, aby sa nezaoberala výskumom a vývojom. |
| --- | --- |

7

Hospodársky výsledok a finančná pozícia účtovnej jednotky môžu byť ovplyvnené vzťahom so spriaznenou osobou, aj keď k transakciám so spriaznenými osobami nedôjde. Samotná existencia tohto vzťahu môže byť dostatočná na to, aby ovplyvnila transakcie účtovnej jednotky s inými stranami. Dcérska spoločnosť napríklad môže ukončiť vzťahy s obchodným partnerom, ak materská spoločnosť nadobudne sesterskú spoločnosť vykonávajúcu rovnakú činnosť ako predchádzajúci obchodný partner. Podobne sa môže jedna strana zdržať konania z dôvodu podstatného vplyvu inej osoby – napríklad materská spoločnosť môže dať dcérskej spoločnosti pokyn, aby sa nezaoberala výskumom a vývojom.

| 8 | Z týchto dôvodov môže mať vedomosť o transakciách, neuhradených zostatkoch vrátane záväzkov a vzťahov so spriaznenými osobami vplyv na posúdenie činností účtovnej jednotky používateľmi účtovnej závierky vrátane posúdenia rizík a príležitostí, ktorým účtovná jednotka čelí. |
| --- | --- |

8

Z týchto dôvodov môže mať vedomosť o transakciách, neuhradených zostatkoch vrátane záväzkov a vzťahov so spriaznenými osobami vplyv na posúdenie činností účtovnej jednotky používateľmi účtovnej závierky vrátane posúdenia rizík a príležitostí, ktorým účtovná jednotka čelí.

VYMEDZENIE POJMOV

| 9 | Ďalej uvedené pojmy sa v tomto štandarde používajú v týchto významoch:


  Spriaznená osoba je osoba alebo subjekt, ktoré sú spriaznené s účtovnou jednotkou, ktorá zostavuje svoju účtovnú závierku (a ktorá sa v tomto štandarde označuje ako „vykazujúca účtovná jednotka“).








  a) | Osoba alebo blízky rodinný príslušník tejto osoby sú spriaznené vo vzťahu k vykazujúcej účtovnej jednotke, ak táto osoba:








  i) | ovláda alebo spoluovláda vykazujúcu účtovnú jednotku; |
| --- | --- | --- | --- |

9

Spriaznená osoba je osoba alebo subjekt, ktoré sú spriaznené s účtovnou jednotkou, ktorá zostavuje svoju účtovnú závierku (a ktorá sa v tomto štandarde označuje ako „vykazujúca účtovná jednotka“).

a)

Osoba alebo blízky rodinný príslušník tejto osoby sú spriaznené vo vzťahu k vykazujúcej účtovnej jednotke, ak táto osoba:

i)

ovláda alebo spoluovláda vykazujúcu účtovnú jednotku;

| ii) | má podstatný vplyv na vykazujúcu účtovnú jednotku; alebo |
| --- | --- |

ii)

má podstatný vplyv na vykazujúcu účtovnú jednotku; alebo

| iii) | je členom kľúčového riadiaceho personálu vykazujúcej účtovnej jednotky alebo jej materskej spoločnosti. |
| --- | --- |

iii)

je členom kľúčového riadiaceho personálu vykazujúcej účtovnej jednotky alebo jej materskej spoločnosti.

| b) | Účtovná jednotka je spriaznená s vykazujúcou účtovnou jednotkou, ak platí ktorákoľvek z týchto podmienok:








  i) | Účtovná jednotka a vykazujúca účtovná jednotka sú členmi tej istej skupiny (to znamená, že každá materská spoločnosť, dcérska spoločnosť a sesterská spoločnosť sú navzájom spriaznené). |
| --- | --- | --- |

b)

Účtovná jednotka je spriaznená s vykazujúcou účtovnou jednotkou, ak platí ktorákoľvek z týchto podmienok:

i)

Účtovná jednotka a vykazujúca účtovná jednotka sú členmi tej istej skupiny (to znamená, že každá materská spoločnosť, dcérska spoločnosť a sesterská spoločnosť sú navzájom spriaznené).

| ii) | Jedna účtovná jednotka je pridruženou spoločnosťou alebo spoločným podnikom druhej účtovnej jednotky (alebo pridruženou spoločnosťou alebo spoločným podnikom člena skupiny, ktorej členom je druhá účtovná jednotka). |
| --- | --- |

ii)

Jedna účtovná jednotka je pridruženou spoločnosťou alebo spoločným podnikom druhej účtovnej jednotky (alebo pridruženou spoločnosťou alebo spoločným podnikom člena skupiny, ktorej členom je druhá účtovná jednotka).

| iii) | Obe účtovné jednotky sú spoločnými podnikmi tej istej tretej strany. |
| --- | --- |

iii)

Obe účtovné jednotky sú spoločnými podnikmi tej istej tretej strany.

| iv) | Jedna účtovná jednotka je spoločným podnikom tretej účtovnej jednotky a druhá účtovná jednotka je pridruženou spoločnosťou tretej účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

iv)

Jedna účtovná jednotka je spoločným podnikom tretej účtovnej jednotky a druhá účtovná jednotka je pridruženou spoločnosťou tretej účtovnej jednotky.

| v) | Účtovná jednotka je programom požitkov po skončení zamestnania pre zamestnancov buď vykazujúcej účtovnej jednotky alebo účtovnej jednotky, ktorá je spriaznená s vykazujúcou účtovnou jednotkou. Ak je vykazujúca účtovná jednotka sama takýmto programom, sponzorujúci zamestnávatelia sú takisto spriaznení s vykazujúcou účtovnou jednotkou. |
| --- | --- |

v)

Účtovná jednotka je programom požitkov po skončení zamestnania pre zamestnancov buď vykazujúcej účtovnej jednotky alebo účtovnej jednotky, ktorá je spriaznená s vykazujúcou účtovnou jednotkou. Ak je vykazujúca účtovná jednotka sama takýmto programom, sponzorujúci zamestnávatelia sú takisto spriaznení s vykazujúcou účtovnou jednotkou.

| vi) | Účtovnú jednotku ovláda alebo spoluovláda osoba uvedená v písm. a). |
| --- | --- |

vi)

Účtovnú jednotku ovláda alebo spoluovláda osoba uvedená v písm. a).

| vii) | Osoba uvedená v písm. a) bode i) má podstatný vplyv na účtovnú jednotku alebo je členom kľúčového riadiaceho personálu účtovnej jednotky (alebo materskej spoločnosti tejto účtovnej jednotky). |
| --- | --- |

vii)

Osoba uvedená v písm. a) bode i) má podstatný vplyv na účtovnú jednotku alebo je členom kľúčového riadiaceho personálu účtovnej jednotky (alebo materskej spoločnosti tejto účtovnej jednotky).

Transakcia medzi spriaznenými osobami je prevod zdrojov, služieb alebo záväzkov medzi vykazujúcou účtovnou jednotkou a spriaznenou osobou bez ohľadu na to, či sa účtuje cena.

Blízki rodinní príslušníci osoby sú tí členovia rodiny, od ktorých sa môže očakávať, že ovplyvnia alebo budú ovplyvnení touto osobou pri svojich aktivitách s účtovnou jednotkou, pričom k nim patria:

| a) | deti tejto osoby a jej manžel/manželka alebo druh/družka; |
| --- | --- |

a)

deti tejto osoby a jej manžel/manželka alebo druh/družka;

| b) | deti manžela/manželky alebo druha/družky tejto osoby; a |
| --- | --- |

b)

deti manžela/manželky alebo druha/družky tejto osoby; a

| c) | závislé osoby tejto osoby alebo manžela/manželky alebo druha/družky tejto osoby. |
| --- | --- |

c)

závislé osoby tejto osoby alebo manžela/manželky alebo druha/družky tejto osoby.

Kompenzácia zahŕňa všetky zamestnanecké požitky (ako sú definované v IAS 19 Zamestnanecké požitky) vrátane zamestnaneckých požitkov, na ktoré sa vzťahuje IFRS 2 Platby na základe podielov. Zamestnaneckými požitkami sú všetky formy protihodnoty platené, splatné alebo poskytnuté účtovnou jednotkou, alebo v mene účtovnej jednotky, výmenou za služby poskytnuté účtovnej jednotke. Zahŕňa aj takúto protihodnotu platenú v mene materskej spoločnosti účtovnej jednotky vo vzťahu k účtovnej jednotke. Kompenzácia zahŕňa:

| a) | krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpečenie, platená ročná dovolenka a poskytovanie náhrady príjmu počas práceneschopnosti, podiely na zisku a prémie (ak sú splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia) a nepeňažné požitky (ako napríklad zdravotná starostlivosť, poskytovanie bývania, služobných áut a bezplatných alebo dotovaných tovarov alebo služieb) pre súčasných zamestnancov; |
| --- | --- |

a)

krátkodobé zamestnanecké požitky, ako napríklad mzdy, platy a príspevky na sociálne zabezpečenie, platená ročná dovolenka a poskytovanie náhrady príjmu počas práceneschopnosti, podiely na zisku a prémie (ak sú splatné do dvanástich mesiacov od konca daného obdobia) a nepeňažné požitky (ako napríklad zdravotná starostlivosť, poskytovanie bývania, služobných áut a bezplatných alebo dotovaných tovarov alebo služieb) pre súčasných zamestnancov;

| b) | požitky po skončení zamestnania, ako napríklad dôchodky, iné dôchodkové požitky, životné poistenie po skončení zamestnania a zdravotná starostlivosť po skončení zamestnania; |
| --- | --- |

b)

požitky po skončení zamestnania, ako napríklad dôchodky, iné dôchodkové požitky, životné poistenie po skončení zamestnania a zdravotná starostlivosť po skončení zamestnania;

| c) | ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky vrátane dovolenky pre dlhodobých zamestnancov a študijnej dovolenky, požitky z dôvodu výročia alebo za dlhodobú službu, požitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti a, ak nie sú úplne splatné do dvanástich mesiacov po skončení daného obdobia, podiely na zisku, prémie a odložené plnenia; |
| --- | --- |

c)

ostatné dlhodobé zamestnanecké požitky vrátane dovolenky pre dlhodobých zamestnancov a študijnej dovolenky, požitky z dôvodu výročia alebo za dlhodobú službu, požitky vyplývajúce z dlhodobej práceneschopnosti a, ak nie sú úplne splatné do dvanástich mesiacov po skončení daného obdobia, podiely na zisku, prémie a odložené plnenia;

| d) | požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru; a |
| --- | --- |

d)

požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru; a

| e) | platby na základe podielov. |
| --- | --- |

e)

platby na základe podielov.

Ovládanie je právomoc riadiť finančnú a prevádzkovú politiku účtovnej jednotky s cieľom získať požitky z jej činností.

Spoluovládanie (spoločná kontrola) je zmluvne dohodnuté podieľanie sa na ovládaní hospodárskej činnosti.

Kľúčový riadiaci personál sú tie osoby, ktoré majú právomoc a zodpovednosť za plánovanie, riadenie a kontrolovanie činností účtovnej jednotky, priamo alebo nepriamo, vrátane každého riaditeľa (či výkonného alebo iného) tejto účtovnej jednotky.

Podstatný vplyv je právomoc podieľať sa na rozhodnutiach o finančných a prevádzkových politikách účtovnej jednotky, ale nie je to ovládanie týchto politík. Podstatný vplyv možno získať vlastníctvom akcií, stanovami alebo dohodou.

Vláda znamená vládu, vládne inštitúcie a podobné orgány bez ohľadu na to, či sú miestne, národné alebo medzinárodné.

Účtovná jednotka blízka vláde je účtovná jednotka, ktorú ovláda, spoluovláda alebo podstatne ovplyvňuje vláda.

| 10 | Pri posudzovaní každého možného vzťahu spriaznenej osoby sa pozornosť upriamuje na podstatu vzťahu a nie len na jeho právnu formu. |
| --- | --- |

10

Pri posudzovaní každého možného vzťahu spriaznenej osoby sa pozornosť upriamuje na podstatu vzťahu a nie len na jeho právnu formu.

| 11 | V kontexte tohto štandardu nie sú spriaznenými osobami:






  a) | dve účtovné jednotky len preto, že majú spoločného riaditeľa alebo iného člena kľúčového riadiaceho personálu alebo len preto, že člen kľúčového riadiaceho personálu jednej účtovnej jednotky má podstatný vplyv na druhú účtovnú jednotku; |
| --- | --- | --- |

11

V kontexte tohto štandardu nie sú spriaznenými osobami:

a)

dve účtovné jednotky len preto, že majú spoločného riaditeľa alebo iného člena kľúčového riadiaceho personálu alebo len preto, že člen kľúčového riadiaceho personálu jednej účtovnej jednotky má podstatný vplyv na druhú účtovnú jednotku;

| b) | dvaja spoločníci iba preto, že spoluovládajú spoločný podnik; |
| --- | --- |

b)

dvaja spoločníci iba preto, že spoluovládajú spoločný podnik;

| c) | i) | poskytovatelia finančných prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

c)

i)

poskytovatelia finančných prostriedkov;

| ii) | odborové zväzy; |
| --- | --- |

ii)

odborové zväzy;

| iii) | verejnoprospešné podniky a |
| --- | --- |

iii)

verejnoprospešné podniky a

| iv) | vládne ministerstvá a inštitúcie, ktoré neovládajú, nespoluovládajú alebo podstatne neovplyvňujú vykazujúcu účtovnú jednotku, |
| --- | --- |

iv)

vládne ministerstvá a inštitúcie, ktoré neovládajú, nespoluovládajú alebo podstatne neovplyvňujú vykazujúcu účtovnú jednotku,

iba na základe svojich bežných kontaktov s účtovnou jednotkou (hoci môžu ovplyvňovať slobodu konania účtovnej jednotky alebo sa zúčastňovať na jej rozhodovacom procese);

| d) | jednotlivý zákazník, dodávateľ, franšízor, distribútor alebo obchodný zástupca, s ktorým účtovná jednotka realizuje významný objem obchodov, len na základe výslednej hospodárskej závislosti. |
| --- | --- |

d)

jednotlivý zákazník, dodávateľ, franšízor, distribútor alebo obchodný zástupca, s ktorým účtovná jednotka realizuje významný objem obchodov, len na základe výslednej hospodárskej závislosti.

| 12 | Vo vymedzení spriaznenej osoby patria k pridruženej spoločnosti aj dcérske spoločnosti tejto pridruženej spoločnosti a k spoločnému podniku patria aj jeho dcérskej spoločnosti. Preto napríklad dcérska spoločnosť pridruženej spoločnosti a investor, ktorý má podstatný vplyv na pridruženú spoločnosť, sú navzájom spriaznené. |
| --- | --- |

12

Vo vymedzení spriaznenej osoby patria k pridruženej spoločnosti aj dcérske spoločnosti tejto pridruženej spoločnosti a k spoločnému podniku patria aj jeho dcérskej spoločnosti. Preto napríklad dcérska spoločnosť pridruženej spoločnosti a investor, ktorý má podstatný vplyv na pridruženú spoločnosť, sú navzájom spriaznené.

ZVEREJNENIA

Všetky účtovné jednotky

| 13 | Vzťahy medzi materskou spoločnosťou a jej dcérskymi spoločnosťami sa zverejňujú bez ohľadu na to, či medzi nimi došlo k transakciám. Účtovná jednotka zverejní názov svojej materskej spoločnosti a názov najvyššej ovládajúcej strany, ak je odlišný. Ak materská spoločnosť účtovnej jednotky ani najvyššia ovládajúca strana nezostavujú konsolidovanú účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti, zverejní sa aj názov v poradí ďalšej najvyššej materskej spoločnosti, ktorá zverejňuje účtovnú závierku. |
| --- | --- |

13

| 14 | Aby používatelia účtovnej závierky mali možnosť vytvoriť si názor na vplyv vzťahov spriaznených osôb na účtovnú jednotku, je vhodné v prípade existencie ovládania zverejniť vzťah spriaznených osôb bez ohľadu na to, či medzi spriaznenými osobami došlo k transakciám. |
| --- | --- |

14

Aby používatelia účtovnej závierky mali možnosť vytvoriť si názor na vplyv vzťahov spriaznených osôb na účtovnú jednotku, je vhodné v prípade existencie ovládania zverejniť vzťah spriaznených osôb bez ohľadu na to, či medzi spriaznenými osobami došlo k transakciám.

| 15 | Požiadavka zverejniť vzťahy spriaznených osôb medzi materskou spoločnosťou a jej dcérskymi spoločnosťami je dodatočnou požiadavkou popri požiadavkách na zverejnenie v IAS 27, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní. |
| --- | --- |

15

Požiadavka zverejniť vzťahy spriaznených osôb medzi materskou spoločnosťou a jej dcérskymi spoločnosťami je dodatočnou požiadavkou popri požiadavkách na zverejnenie v IAS 27, IAS 28 Podiely v pridružených podnikoch a IAS 31 Podiely na spoločnom podnikaní.

| 16 | Odsek 13 odkazuje na v poradí ďalšiu najvyššiu materskú spoločnosť. Touto je prvá materská spoločnosť v skupine nad bezprostrednou materskou spoločnosťou, ktorá zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti. |
| --- | --- |

16

Odsek 13 odkazuje na v poradí ďalšiu najvyššiu materskú spoločnosť. Touto je prvá materská spoločnosť v skupine nad bezprostrednou materskou spoločnosťou, ktorá zostavuje konsolidovanú účtovnú závierku, ktorá je k dispozícii verejnosti.

| 17 | Účtovná jednotka zverejní odmeny kľúčovému riadiacemu personálu v súhrne a osobitne pre každú z týchto kategórií:







  a) | krátkodobé zamestnanecké požitky; |
| --- | --- | --- |

17

a)

krátkodobé zamestnanecké požitky;

| b) | požitky po skončení zamestnania; |
| --- | --- |

b)

požitky po skončení zamestnania;

| c) | ostatné dlhodobé požitky; |
| --- | --- |

c)

ostatné dlhodobé požitky;

| d) | požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru; a |
| --- | --- |

d)

požitky vyplývajúce z ukončenia pracovného pomeru; a

| e) | platby na základe podielov. |
| --- | --- |

e)

platby na základe podielov.

| 18 | Ak v účtovnej jednotke došlo počas období, na ktoré sa vzťahuje účtovná závierka, k transakciám medzi spriaznenými osobami, účtovná jednotka zverejní povahu vzťahu medzi spriaznenými osobami, ako aj informácie o týchto transakciách a neuhradených zostatkoch, vrátane záväzkov, ktoré sú nevyhnutné pre používateľov, aby pochopili potenciálny vplyv tohto vzťahu na účtovnú závierku. Tieto požiadavky na zverejnenia sú dodatočnými požiadavkami popri požiadavkách odseku 17. Zverejnenia obsahujú minimálne:







  a) | sumu transakcií; |
| --- | --- | --- |

18

a)

sumu transakcií;

| b) | sumu neuhradených zostatkov vrátane záväzkov a:








  i) | ich zmluvné podmienky vrátane informácie o tom, či sú zabezpečené, a o povahe odmeny poskytovanej pri vysporiadaní a |
| --- | --- | --- |

b)

sumu neuhradených zostatkov vrátane záväzkov a:

i)

ich zmluvné podmienky vrátane informácie o tom, či sú zabezpečené, a o povahe odmeny poskytovanej pri vysporiadaní a

| ii) | podrobnosti o všetkých poskytnutých a prijatých zárukách; |
| --- | --- |

ii)

podrobnosti o všetkých poskytnutých a prijatých zárukách;

| c) | rezervy na pochybné pohľadávky súvisiace so sumou neuhradených zostatkov a |
| --- | --- |

c)

rezervy na pochybné pohľadávky súvisiace so sumou neuhradených zostatkov a

| d) | náklady vykázané za dané obdobie vo vzťahu k nevymožiteľným alebo pochybným pohľadávkam splatným od spriaznených osôb. |
| --- | --- |

d)

náklady vykázané za dané obdobie vo vzťahu k nevymožiteľným alebo pochybným pohľadávkam splatným od spriaznených osôb.

| 19 | Zverejnenia požadované v odseku 18 sa vykonávajú osobitne pre každú z týchto kategórií:







  a) | materskú spoločnosť; |
| --- | --- | --- |

19

a)

materskú spoločnosť;

| b) | účtovné jednotky spoluovládajúce účtovnú jednotku alebo účtovné jednotky s podstatným vplyvom na účtovnú jednotku; |
| --- | --- |

b)

účtovné jednotky spoluovládajúce účtovnú jednotku alebo účtovné jednotky s podstatným vplyvom na účtovnú jednotku;

| c) | dcérske spoločnosti; |
| --- | --- |

c)

dcérske spoločnosti;

| d) | pridružené spoločnosti; |
| --- | --- |

d)

pridružené spoločnosti;

| e) | spoločné podniky, v ktorých je účtovná jednotka spoločníkom; |
| --- | --- |

e)

spoločné podniky, v ktorých je účtovná jednotka spoločníkom;

| f) | kľúčový riadiaci personál účtovnej jednotky alebo jej materskej spoločnosti a |
| --- | --- |

f)

kľúčový riadiaci personál účtovnej jednotky alebo jej materskej spoločnosti a

| g) | iné spriaznené osoby. |
| --- | --- |

g)

iné spriaznené osoby.

| 20 | Klasifikácia súm záväzkov a pohľadávok voči spriazneným osobám v jednotlivých kategóriách podľa požiadaviek uvedených v odseku 19 je rozšírením požiadaviek na zverejňovanie v IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky o informácie prezentované buď vo výkaze finančnej pozície alebo v poznámkach. Kategórie sú rozšírené, aby umožnili ucelenejšiu analýzu zostatkov účtov spriaznených osôb a platia pre transakcie medzi spriaznenými osobami. |
| --- | --- |

20

Klasifikácia súm záväzkov a pohľadávok voči spriazneným osobám v jednotlivých kategóriách podľa požiadaviek uvedených v odseku 19 je rozšírením požiadaviek na zverejňovanie v IAS 1 Prezentácia účtovnej závierky o informácie prezentované buď vo výkaze finančnej pozície alebo v poznámkach. Kategórie sú rozšírené, aby umožnili ucelenejšiu analýzu zostatkov účtov spriaznených osôb a platia pre transakcie medzi spriaznenými osobami.

| 21 | Ďalej sú uvedené príklady transakcií, ktoré sa zverejnia, ak k nim dochádza so spriaznenými osobami:






  a) | nákupy alebo predaje tovaru (dokončeného alebo nedokončeného); |
| --- | --- | --- |

21

Ďalej sú uvedené príklady transakcií, ktoré sa zverejnia, ak k nim dochádza so spriaznenými osobami:

a)

nákupy alebo predaje tovaru (dokončeného alebo nedokončeného);

| b) | nákupy alebo predaje nehnuteľností a iného majetku; |
| --- | --- |

b)

nákupy alebo predaje nehnuteľností a iného majetku;

| c) | poskytovanie alebo prijímanie služieb; |
| --- | --- |

c)

poskytovanie alebo prijímanie služieb;

| d) | lízingy; |
| --- | --- |

d)

lízingy;

| e) | prevody výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

e)

prevody výskumu a vývoja;

| f) | prevody podľa licenčných zmlúv; |
| --- | --- |

f)

prevody podľa licenčných zmlúv;

| g) | prevody podľa finančných dohôd (vrátane úverov a vkladov do vlastného imania v peniazoch alebo v naturáliách); |
| --- | --- |

g)

prevody podľa finančných dohôd (vrátane úverov a vkladov do vlastného imania v peniazoch alebo v naturáliách);

| h) | poskytovanie záruk alebo zábezpeky; |
| --- | --- |

h)

poskytovanie záruk alebo zábezpeky;

| i) | záväzky vykonať niečo, ak v budúcnosti dôjde k určitej udalosti alebo k určitej udalosti nedôjde, vrátane vykonávateľských zmlúv (1) (vykázané i nevykázané) a |
| --- | --- |

i)

záväzky vykonať niečo, ak v budúcnosti dôjde k určitej udalosti alebo k určitej udalosti nedôjde, vrátane vykonávateľských zmlúv (1) (vykázané i nevykázané) a

| j) | vysporiadanie záväzkov v mene účtovnej jednotky alebo účtovnou jednotkou v mene tejto spriaznenej osoby. |
| --- | --- |

j)

vysporiadanie záväzkov v mene účtovnej jednotky alebo účtovnou jednotkou v mene tejto spriaznenej osoby.

| 22 | Účasť materskej alebo dcérskej spoločnosti na programe so stanovenými požitkami s rozložením rizika medzi účtovnými jednotkami v skupine sa považuje za transakciu medzi spriaznenými osobami (pozri odsek 34B štandardu IAS 19). |
| --- | --- |

22

Účasť materskej alebo dcérskej spoločnosti na programe so stanovenými požitkami s rozložením rizika medzi účtovnými jednotkami v skupine sa považuje za transakciu medzi spriaznenými osobami (pozri odsek 34B štandardu IAS 19).

| 23 | Zverejnenia, že transakcie medzi spriaznenými osobami sa uskutočnili za rovnakých podmienok, ako prevládajú pri nezávislých transakciách, sa vykonajú iba vtedy, ak je možné takéto podmienky dokázať. |
| --- | --- |

23

Zverejnenia, že transakcie medzi spriaznenými osobami sa uskutočnili za rovnakých podmienok, ako prevládajú pri nezávislých transakciách, sa vykonajú iba vtedy, ak je možné takéto podmienky dokázať.

| 24 | Položky podobnej povahy sa môžu zverejniť súhrnne s výnimkou prípadu, keď je potrebné oddelené zverejnenie na pochopenie účinkov transakcií so spriaznenými osobami na účtovnú závierku účtovnej jednotky. |
| --- | --- |

24

Účtovná jednotka blízka vláde

| 25 | Vykazujúca účtovná jednotka je oslobodená od požiadaviek na zverejňovanie podľa odseku 18 vo vzťahu k transakciám a neuhradeným zostatkom so spriaznenou osobou, vrátane záväzkov, pri:







  a) | vláde, ktorá ovláda, spoluovláda alebo podstatne ovplyvňuje vykazujúcu účtovnú jednotku; a |
| --- | --- | --- |

25

a)

vláde, ktorá ovláda, spoluovláda alebo podstatne ovplyvňuje vykazujúcu účtovnú jednotku; a

| b) | inej účtovnej jednotke, ktorá je spriaznenou osobou, pretože tá istá vláda ovláda, spoluovláda alebo podstatne ovplyvňuje tak vykazujúcu účtovnú jednotku, ako aj túto inú účtovnú jednotku. |
| --- | --- |

b)

inej účtovnej jednotke, ktorá je spriaznenou osobou, pretože tá istá vláda ovláda, spoluovláda alebo podstatne ovplyvňuje tak vykazujúcu účtovnú jednotku, ako aj túto inú účtovnú jednotku.

| 26 | Ak vykazujúca účtovná jednotka uplatní oslobodenie podľa odseku 25, zverejní o transakciách a súvisiacich neuhradených zostatkoch uvedených v odseku 25 tieto skutočnosti:







  a) | názov vládneho orgánu a povahu jeho vzťahu s vykazujúcou účtovnou jednotkou (t. j. ovládanie, spoluovládanie alebo podstatný vplyv); |
| --- | --- | --- |

26

a)

názov vládneho orgánu a povahu jeho vzťahu s vykazujúcou účtovnou jednotkou (t. j. ovládanie, spoluovládanie alebo podstatný vplyv);

| b) | ďalej uvedené informácie v dostatočne podrobnej miere na to, aby umožnili používateľom účtovnej závierky účtovnej jednotky pochopiť vplyv transakcií so spriaznenou osobou na jej účtovnú závierku:








  i) | povahu a sumu každej jednotlivo významnej transakcie; a |
| --- | --- | --- |

b)

ďalej uvedené informácie v dostatočne podrobnej miere na to, aby umožnili používateľom účtovnej závierky účtovnej jednotky pochopiť vplyv transakcií so spriaznenou osobou na jej účtovnú závierku:

i)

povahu a sumu každej jednotlivo významnej transakcie; a

| ii) | kvalitatívny alebo kvantitatívny opis rozsahu pri iných transakciách, ktoré sú významné úhrnne, ale nie jednotlivo. Medzi druhy transakcií patria tie, ktoré sú uvedené v odseku 21. |
| --- | --- |

ii)

kvalitatívny alebo kvantitatívny opis rozsahu pri iných transakciách, ktoré sú významné úhrnne, ale nie jednotlivo. Medzi druhy transakcií patria tie, ktoré sú uvedené v odseku 21.

| 27 | Pri uplatňovaní svojho úsudku s cieľom stanoviť úroveň podrobností, ktorá sa má zverejniť v súlade s požiadavkami v odseku 26 písm. b), vykazujúca účtovná jednotka zvažuje blízkosť vzťahu so spriaznenou osobou a iné faktory relevantné pre stanovenie úrovne závažnosti transakcie, ako napr. to, či:






  a) | je významná, čo do veľkosti; |
| --- | --- | --- |

27

Pri uplatňovaní svojho úsudku s cieľom stanoviť úroveň podrobností, ktorá sa má zverejniť v súlade s požiadavkami v odseku 26 písm. b), vykazujúca účtovná jednotka zvažuje blízkosť vzťahu so spriaznenou osobou a iné faktory relevantné pre stanovenie úrovne závažnosti transakcie, ako napr. to, či:

a)

je významná, čo do veľkosti;

| b) | k nej dochádza za netrhových podmienok; |
| --- | --- |

b)

k nej dochádza za netrhových podmienok;

| c) | k nej dochádza mimo obvyklej každodennej obchodnej prevádzky, ako napr. nákup alebo predaj podnikov; |
| --- | --- |

c)

k nej dochádza mimo obvyklej každodennej obchodnej prevádzky, ako napr. nákup alebo predaj podnikov;

| d) | sa o nej informujú regulačné orgány alebo orgány dohľadu; |
| --- | --- |

d)

sa o nej informujú regulačné orgány alebo orgány dohľadu;

| e) | sa oznamuje vyššiemu manažmentu; |
| --- | --- |

e)

sa oznamuje vyššiemu manažmentu;

| f) | podlieha schvaľovaniu akcionárov. |
| --- | --- |

f)

podlieha schvaľovaniu akcionárov.

DÁTUM NADOBUDNUTIA ÚČINNOSTI A PRECHODNÉ USTANOVENIE

| 28 | Účtovná jednotka uplatní tento štandard spätne na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie sa povoľuje, a to buď celého štandardu alebo čiastočného oslobodenia podľa odsekov 25 až 27 pre účtovné jednotky blízke vláde. Ak účtovná jednotka uplatní buď celý štandard alebo toto čiastočné oslobodenie na obdobie, ktoré sa začína pred 1. januárom 2011, túto skutočnosť zverejní. |
| --- | --- |

28

Účtovná jednotka uplatní tento štandard spätne na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie sa povoľuje, a to buď celého štandardu alebo čiastočného oslobodenia podľa odsekov 25 až 27 pre účtovné jednotky blízke vláde. Ak účtovná jednotka uplatní buď celý štandard alebo toto čiastočné oslobodenie na obdobie, ktoré sa začína pred 1. januárom 2011, túto skutočnosť zverejní.

UKONČENIE PLATNOSTI IAS 24 (2003)

| 29 | Týmto štandardom sa nahrádza IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách (v znení revízie z roku 2003). |
| --- | --- |

29

Týmto štandardom sa nahrádza IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách (v znení revízie z roku 2003).

---

(1)  V štandarde IAS 37 Rezervy, podmienené záväzky a podmienené aktíva sú nesplnené zmluvy definované ako zmluvy, v rámci ktorých žiadna zo zmluvných strán nesplnila žiadnu zo svojich povinností, alebo obe zmluvné strany čiastočne splnili svoje povinnosti v rovnakom rozsahu.

Príloha

Zmena a doplnenie IFRS 8 Prevádzkové segmenty

| A1 | Odsek 34 sa mení a dopĺňa, ako sa uvádza nižšie (nové znenie je podčiarknuté a vymazané znenie je prečiarknuté) a vkladá sa odsek 36B.






  34 | Účtovná jednotka poskytne informácie o rozsahu svojej závislosti od svojich hlavných zákazníkov. Ak výnosy z transakcií s jedným externým zákazníkom sú 10 percent a viac z výnosov účtovnej jednotky, táto jednotka zverejní informácie o tejto skutočnosti, celkovú hodnotu výnosov za každého takéhoto zákazníka a označenie príslušného segmentu alebo segmentov vykazujúcich tieto výnosy. Účtovná jednotka nemusí zverejniť totožnosť hlavného zákazníka ani hodnotu výnosov, ktoré každý segment za tohto zákazníka vykazuje. Na účely tohto štandardu sa za jedného zákazníka považuje skupina účtovných jednotiek, o ktorých vykazujúca účtovná jednotka vie, že sú spoluovládané,. sa za jedného zákazníka považuje správny orgán () a subjekty, o ktorých vykazujúca účtovná jednotka vie, že sú pod kontrolou tohto orgánu, . . |
| --- | --- | --- |

A1

Odsek 34 sa mení a dopĺňa, ako sa uvádza nižšie (nové znenie je podčiarknuté a vymazané znenie je prečiarknuté) a vkladá sa odsek 36B.

34

Účtovná jednotka poskytne informácie o rozsahu svojej závislosti od svojich hlavných zákazníkov. Ak výnosy z transakcií s jedným externým zákazníkom sú 10 percent a viac z výnosov účtovnej jednotky, táto jednotka zverejní informácie o tejto skutočnosti, celkovú hodnotu výnosov za každého takéhoto zákazníka a označenie príslušného segmentu alebo segmentov vykazujúcich tieto výnosy. Účtovná jednotka nemusí zverejniť totožnosť hlavného zákazníka ani hodnotu výnosov, ktoré každý segment za tohto zákazníka vykazuje. Na účely tohto štandardu sa za jedného zákazníka považuje skupina účtovných jednotiek, o ktorých vykazujúca účtovná jednotka vie, že sú spoluovládané,. sa za jedného zákazníka považuje správny orgán () a subjekty, o ktorých vykazujúca účtovná jednotka vie, že sú pod kontrolou tohto orgánu, . .

| 36B | Štandardom IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách (v znení revízie z roku 2009) sa zmenil a doplnil odsek 34 pre ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatní IAS 24 (revidovaný v roku 2009) na skoršie obdobie, uplatní zmenu a doplnenie odseku 34 na toto skoršie obdobie. |
| --- | --- |

36B

Štandardom IAS 24 Zverejnenia o spriaznených osobách (v znení revízie z roku 2009) sa zmenil a doplnil odsek 34 pre ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Ak účtovná jednotka uplatní IAS 24 (revidovaný v roku 2009) na skoršie obdobie, uplatní zmenu a doplnenie odseku 34 na toto skoršie obdobie.

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/10 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/10

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 633/2010

z 19. júla 2010,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1126/2008, ktorým sa v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 prijímajú určité medzinárodné účtovné štandardy, pokiaľ ide o interpretáciu 14 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 z 19. júla 2002 o uplatňovaní medzinárodných účtovných noriem (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 1126/2008 (2) sa prijali určité medzinárodné štandardy a interpretácie, ktoré existovali k 15. októbru 2008.

| (2) | Výbor pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) uverejnil 15. novembra 2009 zmeny a doplnenia interpretácie IFRIC 14 Preddavky v rámci požiadavky minimálneho financovania, ďalej len „zmeny a doplnenia IFRIC 14“. Cieľom týchto zmien a doplnení IFRIC 14 je odstrániť nechcený dôsledok IFRIC 14 v prípadoch, keď účtovná jednotka podliehajúca požiadavke minimálneho financovania uskutoční predčasnú platbu príspevkov, keď by sa za určitých okolností od účtovnej jednotky uskutočňujúcej takýto preddavok vyžadovalo, aby vykázala výdavok. V prípade, že program so stanovenými požitkami podlieha požiadavke minimálneho financovania, v zmene a doplnení IFRIC 14 sa predpisuje, že tento preddavok sa musí ako každý iný preddavok považovať za aktívum. |
| --- | --- |

(2)

Výbor pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC) uverejnil 15. novembra 2009 zmeny a doplnenia interpretácie IFRIC 14 Preddavky v rámci požiadavky minimálneho financovania, ďalej len „zmeny a doplnenia IFRIC 14“. Cieľom týchto zmien a doplnení IFRIC 14 je odstrániť nechcený dôsledok IFRIC 14 v prípadoch, keď účtovná jednotka podliehajúca požiadavke minimálneho financovania uskutoční predčasnú platbu príspevkov, keď by sa za určitých okolností od účtovnej jednotky uskutočňujúcej takýto preddavok vyžadovalo, aby vykázala výdavok. V prípade, že program so stanovenými požitkami podlieha požiadavke minimálneho financovania, v zmene a doplnení IFRIC 14 sa predpisuje, že tento preddavok sa musí ako každý iný preddavok považovať za aktívum.

| (3) | Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že zmeny a doplnenia IFRIC 14 spĺňajú technické kritériá na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. V súlade s rozhodnutím Komisie 2006/505/ES zo 14. júla 2006 o zriadení poradnej skupiny pre posudzovanie noriem na účely poskytovania poradenstva Komisii týkajúceho sa objektívnosti a neutrality stanovísk Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) (3) poradná skupina pre posudzovanie noriem posúdila stanovisko EFRAG-u ku schváleniu a informovala Európsku komisiu, že toto stanovisko je vyvážené a objektívne. |
| --- | --- |

(3)

Konzultácia so skupinou odborných znalcov (TEG) Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) potvrdzuje, že zmeny a doplnenia IFRIC 14 spĺňajú technické kritériá na prijatie stanovené v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1606/2002. V súlade s rozhodnutím Komisie 2006/505/ES zo 14. júla 2006 o zriadení poradnej skupiny pre posudzovanie noriem na účely poskytovania poradenstva Komisii týkajúceho sa objektívnosti a neutrality stanovísk Európskej poradnej skupiny pre finančné výkazníctvo (EFRAG) (3) poradná skupina pre posudzovanie noriem posúdila stanovisko EFRAG-u ku schváleniu a informovala Európsku komisiu, že toto stanovisko je vyvážené a objektívne.

| (4) | Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (ES) č. 1126/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (5) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Regulačného výboru pre účtovníctvo,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V prílohe k nariadeniu (ES) č. 1126/2008 sa mení a dopĺňa interpretácia 14 Výboru pre interpretáciu medzinárodného finančného výkazníctva (IFRIC), ako sa ustanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Každá spoločnosť uplatní zmeny a doplnenia IFRIC 14 tak, ako sa ustanovuje v prílohe k tomuto nariadeniu, najneskôr od dátumu začiatku svojho prvého finančného roka, ktorý sa začína po 31. decembri 2010.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. ES L 243, 11.9.2002, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 320, 29.11.2008, s. 1.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 199, 21.7.2006, s. 33.

3

---

PRÍLOHA

MEDZINÁRODNÉ ÚČTOVNÉ ŠTANDARDY

| IFRIC 14 | Zmeny a doplnenia interpretácie IFRIC 14 Preddavky v rámci požiadavky minimálneho financovania |
| --- | --- |

IFRIC 14

Zmeny a doplnenia interpretácie IFRIC 14 Preddavky v rámci požiadavky minimálneho financovania

„Reprodukcia povolená v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru. Všetky existujúce práva vyhradené mimo EHP, s výnimkou práva reprodukovania na účely osobného použitia alebo iného riadneho nakladania. Ďalšie informácie je možné získať od IASB na webovej stránke www.iasb.org“

ZMENY A DOPLNENIA IFRIC 14

Menia a dopĺňajú sa odseky 16 až 18 a 20 až 22.

Vkladajú sa odseky 3A, 27B a 29.

SÚVISLOSTI

| 3A | Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) v novembri 2009 zmenila a doplnila interpretáciu IFRIC 14 s cieľom odstrániť nechcený dôsledok vyplývajúci zo spôsobu účtovania preddavkov na budúce príspevky za určitých okolností, keď existuje požiadavka minimálneho financovania. |
| --- | --- |

3A

Rada pre medzinárodné účtovné štandardy (IASB) v novembri 2009 zmenila a doplnila interpretáciu IFRIC 14 s cieľom odstrániť nechcený dôsledok vyplývajúci zo spôsobu účtovania preddavkov na budúce príspevky za určitých okolností, keď existuje požiadavka minimálneho financovania.

KONSENZUS

Ekonomický požitok dostupný ako zníženie príspevkov

| 16 | Ak v prípade príspevkov týkajúcich sa budúcej služby neexistuje požiadavka minimálneho financovania, ekonomickým požitkom dostupným ako zníženie budúcich príspevkov je:






  (a) | [vypúšťa sa] |
| --- | --- | --- |

16

Ak v prípade príspevkov týkajúcich sa budúcej služby neexistuje požiadavka minimálneho financovania, ekonomickým požitkom dostupným ako zníženie budúcich príspevkov je:

(a)

[vypúšťa sa]

| (b) | náklady účtovnej jednotky na budúcu službu za každé obdobie počas očakávanej dĺžky trvania programu alebo, ak je kratšia, očakávanej existencie účtovnej jednotky. Do nákladov účtovnej jednotky na budúcu službu sa nezahŕňajú sumy, ktoré budú znášať zamestnanci. |
| --- | --- |

(b)

náklady účtovnej jednotky na budúcu službu za každé obdobie počas očakávanej dĺžky trvania programu alebo, ak je kratšia, očakávanej existencie účtovnej jednotky. Do nákladov účtovnej jednotky na budúcu službu sa nezahŕňajú sumy, ktoré budú znášať zamestnanci.

| 17 | Účtovná jednotka určí náklady na budúcu službu pomocou predpokladov, ktoré zodpovedajú tým, ktoré sa použili na určenie povinností z definovaných požitkov, a situácii, ktorá existuje ku koncu obdobia vykazovania, ako sa určuje v IAS 19. Preto účtovná jednotka nepredpokladá zmeny v požitkoch, ktoré sa majú v budúcnosti zabezpečiť z programu, kým sa tento program nezmení a nedoplní, pričom predpokladá nezmenený budúci stav zamestnancov okrem prípadu, keď sa účtovná jednotka preukázateľne zaviaže ku koncu obdobia vykazovania znižovať počty zamestnancov, na ktorých sa tento program vzťahuje. Ak sa k tomu zaviaže, tak predpoklad o budúcom stave zamestnancov musí zahŕňať toto zníženie. |
| --- | --- |

17

Účtovná jednotka určí náklady na budúcu službu pomocou predpokladov, ktoré zodpovedajú tým, ktoré sa použili na určenie povinností z definovaných požitkov, a situácii, ktorá existuje ku koncu obdobia vykazovania, ako sa určuje v IAS 19. Preto účtovná jednotka nepredpokladá zmeny v požitkoch, ktoré sa majú v budúcnosti zabezpečiť z programu, kým sa tento program nezmení a nedoplní, pričom predpokladá nezmenený budúci stav zamestnancov okrem prípadu, keď sa účtovná jednotka preukázateľne zaviaže ku koncu obdobia vykazovania znižovať počty zamestnancov, na ktorých sa tento program vzťahuje. Ak sa k tomu zaviaže, tak predpoklad o budúcom stave zamestnancov musí zahŕňať toto zníženie.

Vplyv požiadavky minimálneho financovania na ekonomický požitok dostupný ako zníženie budúcich príspevkov

| 18 | Účtovná jednotka analyzuje všetky požiadavky minimálneho financovania k danému dňu v rámci príspevkov, ktoré sú potrebné na pokrytie a) existujúceho deficitu za minulé služby na základe minimálneho financovania a b) budúcej služby. |
| --- | --- |

18

Účtovná jednotka analyzuje všetky požiadavky minimálneho financovania k danému dňu v rámci príspevkov, ktoré sú potrebné na pokrytie a) existujúceho deficitu za minulé služby na základe minimálneho financovania a b) budúcej služby.

| 20 | Ak pre príspevky týkajúce sa budúcej služby existuje požiadavka minimálneho financovania, ekonomickým požitkom dostupným ako zníženie budúcich príspevkov je súčet:






  (a) | všetkých súm, ktorými sa znižujú budúce príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania pre budúcu službu, pretože účtovná jednotka zaplatila preddavok (t. j. uhradila sumu predtým, ako sa to od nej požadovalo) a |
| --- | --- | --- |

20

Ak pre príspevky týkajúce sa budúcej služby existuje požiadavka minimálneho financovania, ekonomickým požitkom dostupným ako zníženie budúcich príspevkov je súčet:

(a)

všetkých súm, ktorými sa znižujú budúce príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania pre budúcu službu, pretože účtovná jednotka zaplatila preddavok (t. j. uhradila sumu predtým, ako sa to od nej požadovalo) a

| (b) | odhadovaných nákladov na budúcu službu v každom období v súlade s odsekmi 16 a 17, mínus odhadované príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania, ktoré by sa požadovali na budúcu službu v týchto obdobiach, ak by nedošlo k preddavkom opísaným v písm. a). |
| --- | --- |

(b)

odhadovaných nákladov na budúcu službu v každom období v súlade s odsekmi 16 a 17, mínus odhadované príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania, ktoré by sa požadovali na budúcu službu v týchto obdobiach, ak by nedošlo k preddavkom opísaným v písm. a).

| 21 | Účtovná jednotka odhadne budúce príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania na budúcu službu, pričom zohľadní vplyv akéhokoľvek jestvujúceho prebytku určeného na základe minimálneho financovania, ale nezahrnie preddavok opísaný v odseku 20 písm. a). Účtovná jednotka použije predpoklady zodpovedajúce základu minimálneho financovania a, v prípade faktorov nešpecifikovaných v tomto základe, predpoklady zodpovedajúce predpokladom, ktoré sa použili na určenie povinností z definovaných požitkov, a situácii, ktorá existuje ku koncu obdobia vykazovania, ako sa určuje v IAS 19. Odhad zahŕňa všetky zmeny očakávané v dôsledku toho, že účtovná jednotka platí minimálne príspevky, keď sú splatné. Odhad však neobsahuje vplyv očakávaných zmien v podmienkach základu minimálneho financovania, ktoré nie sú v podstate prijaté alebo zmluvne dohodnuté ku koncu obdobia vykazovania. |
| --- | --- |

21

Účtovná jednotka odhadne budúce príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania na budúcu službu, pričom zohľadní vplyv akéhokoľvek jestvujúceho prebytku určeného na základe minimálneho financovania, ale nezahrnie preddavok opísaný v odseku 20 písm. a). Účtovná jednotka použije predpoklady zodpovedajúce základu minimálneho financovania a, v prípade faktorov nešpecifikovaných v tomto základe, predpoklady zodpovedajúce predpokladom, ktoré sa použili na určenie povinností z definovaných požitkov, a situácii, ktorá existuje ku koncu obdobia vykazovania, ako sa určuje v IAS 19. Odhad zahŕňa všetky zmeny očakávané v dôsledku toho, že účtovná jednotka platí minimálne príspevky, keď sú splatné. Odhad však neobsahuje vplyv očakávaných zmien v podmienkach základu minimálneho financovania, ktoré nie sú v podstate prijaté alebo zmluvne dohodnuté ku koncu obdobia vykazovania.

| 22 | Keď účtovná jednotka určí sumu opísanú v odseku 20 písm. b), ak budúce príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania na budúcu službu presiahnu v ktoromkoľvek období náklady na budúcu službu podľa IAS 19, tento prebytok znižuje sumu ekonomického požitku dostupného ako zníženie budúcich príspevkov. Suma opísaná v odseku 20 písm. b) však nikdy nemôže byť nižšia ako nula. |
| --- | --- |

22

Keď účtovná jednotka určí sumu opísanú v odseku 20 písm. b), ak budúce príspevky v rámci požiadavky minimálneho financovania na budúcu službu presiahnu v ktoromkoľvek období náklady na budúcu službu podľa IAS 19, tento prebytok znižuje sumu ekonomického požitku dostupného ako zníženie budúcich príspevkov. Suma opísaná v odseku 20 písm. b) však nikdy nemôže byť nižšia ako nula.

DÁTUM ÚČINNOSTI

| 27B | Preddavkami v rámci požiadavky minimálneho financovania sa vložil odsek 3A a zmenili a doplnili odseky 16 až 18 a 20 až 22. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skutočnosť. |
| --- | --- |

27B

Preddavkami v rámci požiadavky minimálneho financovania sa vložil odsek 3A a zmenili a doplnili odseky 16 až 18 a 20 až 22. Účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na ročné obdobia, ktoré sa začínajú 1. januára 2011 alebo neskôr. Skoršie uplatňovanie je povolené. Ak účtovná jednotka uplatňuje tieto zmeny a doplnenia na skoršie obdobie, zverejní túto skutočnosť.

PRECHODNÉ USTANOVENIA

| 29 | Účtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia v odsekoch 3A, 16 až 18 a 20 až 22 od začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia vykázaného v prvej účtovnej závierke, v ktorej účtovná jednotka uplatní túto interpretáciu. Ak účtovná jednotka predtým uplatňovala túto interpretáciu prv, než uplatnila zmeny a doplnenia, vykáže úpravu vyplývajúcu z uplatnenia zmien a doplnení v nerozdelených ziskoch na začiatku najskoršieho vykázaného porovnávacieho obdobia. |
| --- | --- |

29

Účtovná jednotka uplatní zmeny a doplnenia v odsekoch 3A, 16 až 18 a 20 až 22 od začiatku najskoršieho porovnávacieho obdobia vykázaného v prvej účtovnej závierke, v ktorej účtovná jednotka uplatní túto interpretáciu. Ak účtovná jednotka predtým uplatňovala túto interpretáciu prv, než uplatnila zmeny a doplnenia, vykáže úpravu vyplývajúcu z uplatnenia zmien a doplnení v nerozdelených ziskoch na začiatku najskoršieho vykázaného porovnávacieho obdobia.

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/14 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/14

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 634/2010

z 19. júla 2010,

ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [Ricotta di Bufala Campana (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 4 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | Žiadosť Talianska o zápis názvu „Ricotta di Bufala Campana“ do registra bola v súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Žiadosť Talianska o zápis názvu „Ricotta di Bufala Campana“ do registra bola v súlade s článkom 6 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (ES) č. 510/2006 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2).

| (2) | Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra, |
| --- | --- |

(2)

Keďže Komisii nebola v súlade s článkom 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 oznámená žiadna námietka, tento názov sa musí zapísať do registra,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Názov uvedený v prílohe k tomuto nariadeniu sa zapisuje do registra.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 260, 30.10.2009, s. 43.

2

---

PRÍLOHA

Poľnohospodárske výrobky určené na ľudskú spotrebu uvedené v prílohe I k zmluve:

Trieda 1.4.   Iné výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, rôzne mliečne výrobky okrem masla atď.)

TALIANSKO

Ricotta di Bufala Campana (CHOP)

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/16 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/16

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 635/2010

z 19. júla 2010,

ktorým sa začína postup udelenia vývozných povolení na syr, ktorý sa má vyvážať do Spojených štátov amerických v roku 2011 v rámci určitých kvót podľa GATT

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 171 ods. 1 v spojení s jeho článkom 4,

keďže:

| (1) | V oddiele 2 kapitoly III nariadenia Komisie (ES) č. 1187/2009 z 27. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o vývozné povolenia a vývozné náhrady na mlieko a mliečne výrobky (2), sa ustanovuje, že vývozné povolenia na syr vyvážaný do Spojených štátov amerických v rámci kvót podľa dohôd uzavretých počas multilaterálnych obchodných rokovaní možno udeliť v súlade s osobitným postupom, v rámci ktorého možno určiť uprednostňovaných dovozcov do USA. |
| --- | --- |

(1)

V oddiele 2 kapitoly III nariadenia Komisie (ES) č. 1187/2009 z 27. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o vývozné povolenia a vývozné náhrady na mlieko a mliečne výrobky (2), sa ustanovuje, že vývozné povolenia na syr vyvážaný do Spojených štátov amerických v rámci kvót podľa dohôd uzavretých počas multilaterálnych obchodných rokovaní možno udeliť v súlade s osobitným postupom, v rámci ktorého možno určiť uprednostňovaných dovozcov do USA.

| (2) | Tento postup by sa mal začať pre vývoz, ktorý sa má uskutočňovať v roku 2011, a v súvislosti s tým by sa mali určiť ďalšie pravidlá. |
| --- | --- |

(2)

Tento postup by sa mal začať pre vývoz, ktorý sa má uskutočňovať v roku 2011, a v súvislosti s tým by sa mali určiť ďalšie pravidlá.

| (3) | Pri správe dovozu príslušné orgány v USA odlíšia dodatočné kvóty poskytnuté Európskemu spoločenstvu v rámci uruguajského kola od kvót, ktoré sú výsledkom tokijského kola. Vývozné povolenia by sa mali udeliť s prihliadnutím na oprávnenosť týchto výrobkov na danú kvótu Spojených štátov uvedenú v harmonizovanej colnej nomenklatúre Spojených štátov amerických. |
| --- | --- |

(3)

Pri správe dovozu príslušné orgány v USA odlíšia dodatočné kvóty poskytnuté Európskemu spoločenstvu v rámci uruguajského kola od kvót, ktoré sú výsledkom tokijského kola. Vývozné povolenia by sa mali udeliť s prihliadnutím na oprávnenosť týchto výrobkov na danú kvótu Spojených štátov uvedenú v harmonizovanej colnej nomenklatúre Spojených štátov amerických.

| (4) | Aby sa v rámci kvót, o ktoré je len neveľký záujem, umožnil vývoz maximálnych množstiev, mali by sa povoliť žiadosti o vývoz celého objemu danej kvóty. |
| --- | --- |

(4)

Aby sa v rámci kvót, o ktoré je len neveľký záujem, umožnil vývoz maximálnych množstiev, mali by sa povoliť žiadosti o vývoz celého objemu danej kvóty.

| (5) | Z dôvodu právnej istoty a jednoznačnosti by sa malo stanoviť, že opatrenia ustanovené v tomto nariadení strácajú účinnosť koncom roka 2011. |
| --- | --- |

(5)

Z dôvodu právnej istoty a jednoznačnosti by sa malo stanoviť, že opatrenia ustanovené v tomto nariadení strácajú účinnosť koncom roka 2011.

| (6) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vývozné povolenia na výrobky patriace pod číselný znak KN 0406 a uvedené v prílohe I k tomuto nariadeniu, ktoré sa majú v roku 2011 vyvážať do Spojených štátov amerických v rámci kvót uvedených v článku 21 nariadenia (ES) č. 1187/2009, sa vydávajú v súlade s oddielom 2 kapitoly III uvedeného nariadenia a s ustanoveniami tohto nariadenia.

Článok 2

1.   Žiadosti o povolenia uvedené v článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009 (ďalej len žiadosti) sa podávajú príslušným orgánom od 1. do 10. septembra 2010 najneskôr.

2.   Žiadosti sú prípustné iba v prípade, ak obsahujú všetky informácie uvedené v článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009 a sú k nim pripojené dokumenty uvedené v danom článku.

V prípade, ak sa pre rovnakú skupinu výrobkov uvedených v stĺpci 2 prílohy I k tomuto nariadeniu rozdeľuje dostupné množstvo medzi kvótu vyplývajúcu z uruguajského kola a kvótu vyplývajúcu z tokijského kola, žiadosti o povolenie sa môžu týkať iba jednej z týchto kvót, pričom sa v nich uvedie príslušná kvóta a uvedie sa označenie skupiny a kvóty danej v stĺpci 3 spomenutej prílohy.

Informácie uvedené v článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009 sa predkladajú v súlade so vzorom uvedeným v prílohe II k tomuto nariadeniu.

3.   Pokiaľ ide o kvóty označené číselnými znakmi ako 22-Tokyo, 22-Uruguaj, 25-Tokyo a 25-Uruguaj v stĺpci 3 prílohy I, žiadosti sa vzťahujú najmenej na 10 ton a neprekročia množstvo dostupné v rámci príslušnej kvóty, ako sa uvádza v stĺpci 4 uvedenej prílohy.

Pokiaľ ide o iné kvóty uvedené v stĺpci 3 prílohy I, žiadosti sa vzťahujú najmenej na 10 ton a najviac na 40 % množstva dostupného v rámci príslušnej kvóty, ako sa uvádza v stĺpci 4 uvedenej prílohy.

4.   Žiadosti sú prijateľné iba v prípade, ak žiadatelia písomne vyhlásia, že nepodali iné žiadosti týkajúce sa rovnakej skupiny výrobkov a rovnakej kvóty, a zaviažu sa, že tak neurobia.

Ak žiadateľ podá niekoľko žiadostí vzťahujúcich sa na rovnakú skupinu výrobkov a rovnakú kvótu v jednom alebo viacerých členských štátoch, všetky jeho žiadosti sa považujú za neprijateľné.

Článok 3

1.   Členské štáty do piatich pracovných dní od skončenia lehoty na podávanie žiadostí informujú Komisiu o podaných žiadostiach, ktoré sa vzťahujú na jednotlivé skupiny výrobkov a prípadne na kvóty uvedené v prílohe I.

Všetky oznámenia vrátane oznámení o nulovom počte žiadostí sa posielajú faxom alebo elektronickou poštou podľa vzorového formulára uvedeného v prílohe III.

2.   Pri každej skupine a v prípade potreby pri každej kvóte oznámenie obsahuje:

| a) | zoznam žiadateľov; |
| --- | --- |

a)

zoznam žiadateľov;

| b) | množstvá požadované každým žiadateľom rozdelené podľa číselného znaku výrobku v súlade s kombinovanou nomenklatúrou a podľa ich číselného znaku v súlade s harmonizovanou colnou nomenklatúrou Spojených štátov amerických (2010); |
| --- | --- |

b)

množstvá požadované každým žiadateľom rozdelené podľa číselného znaku výrobku v súlade s kombinovanou nomenklatúrou a podľa ich číselného znaku v súlade s harmonizovanou colnou nomenklatúrou Spojených štátov amerických (2010);

| c) | meno a adresu dovozcu určeného žiadateľom. |
| --- | --- |

c)

meno a adresu dovozcu určeného žiadateľom.

Článok 4

Komisia podľa článku 23 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1187/2009 bezodkladne určí, komu sa povolenia pridelia, a oznámi to členským štátom najneskôr do 31. októbra 2010.

Členské štáty oznámia Komisii do piatich pracovných dní od uverejnenia prideľovacích koeficientov pre každú skupinu a v prípade potreby pre každú kvótu množstvá pridelené žiadateľovi v súlade s článkom 23 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1187/2009.

Toto oznámenie sa posiela faxom alebo elektronickou poštou na vzorovom formulári uvedenom v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

Článok 5

Pred vydaním povolení a najneskôr do 15. decembra 2010 členské štáty overia informácie oznámené podľa článku 3 tohto nariadenia a podľa článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009.

Ak sa zistí, že niektorý z prevádzkovateľov, ktorému sa vydalo povolenie, poskytol nesprávne informácie, povolenie sa zruší a zábezpeka prepadne. Túto skutočnosť členské štáty bezodkladne oznámia Komisii.

Článok 6

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Jeho účinnosť končí 31. decembra 2011.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu

predseda

José Manuel BARROSO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 318, 4.12.2009, s. 1.

2

---

PRÍLOHA I

Syr, ktorý sa má vyvážať do Spojených štátov amerických v roku 2011 v rámci určitých kvót podľa GATT

Oddiel 2 kapitoly III nariadenia (ES) č. 1187/2009 a nariadenia (EÚ) č. 635/2010

| Označenie skupiny v súlade s dodatočnými poznámkami v kapitole 4 harmonizovanej colnej nomenklatúry Spojených štátov amerických | Označenie skupiny a kvóty | Množstvo dostupné na rok 2011 |
| --- | --- | --- |
| Poznámka | Skupina | | kg |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 16 | Nešpecifikovaná (NSPF) | 16-Tokio | 908 877 |
| 16-Uruguaj | 3 446 000 |
| 17 | Blue Mould | 17 | 350 000 |
| 18 | Čedar | 18 | 1 050 000 |
| 20 | Edam/Gouda | 20 | 1 100 000 |
| 21 | Taliansky typ | 21 | 2 025 000 |
| 22 | Švajčiarsky syr bez dier alebo ementálsky syr bez dier | 22-Tokio | 393 006 |
| 22-Uruguaj | 380 000 |
| 25 | Švajčiarsky syr s dierami alebo ementálsky syr s dierami | 25-Tokio | 4 003 172 |
| 25-Uruguaj | 2 420 000 |

Označenie skupiny v súlade s dodatočnými poznámkami v kapitole 4 harmonizovanej colnej nomenklatúry Spojených štátov amerických

Označenie skupiny a kvóty

Množstvo dostupné na rok 2011

Poznámka

Skupina

kg

(1)

(2)

(3)

(4)

16

Nešpecifikovaná (NSPF)

16-Tokio

908 877

16-Uruguaj

3 446 000

17

Blue Mould

17

350 000

18

Čedar

18

1 050 000

20

Edam/Gouda

20

1 100 000

21

Taliansky typ

21

2 025 000

22

Švajčiarsky syr bez dier alebo ementálsky syr bez dier

22-Tokio

393 006

22-Uruguaj

380 000

25

Švajčiarsky syr s dierami alebo ementálsky syr s dierami

25-Tokio

4 003 172

25-Uruguaj

2 420 000

---

PRÍLOHA II

Informácie vyžadované podľa článku 22 nariadenia (ES) č. 1187/2009

| Označenie skupiny a kvóty uvedenej v stĺpci 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010: | |
| --- | --- |

Označenie skupiny a kvóty uvedenej v stĺpci 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010:

Názov skupiny uvedenej v stĺpci 2 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010: ...

...

| Pôvod kvóty: | Uruguajské kolo  | Tokijské kolo  |
| --- | --- | --- |

Pôvod kvóty:

Uruguajské kolo 

Tokijské kolo 

| Názov/adresa žiadateľa | Číselný znak výrobku podľa kombinovanej nomenklatúry | Požadované množstvo v kg | Číselný znak podľa harmonizovanej
  colnej nomenklatúry USA | Názov/adresa určeného dovozcu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | |
| | | |
| Spolu: | | |

Názov/adresa žiadateľa

Číselný znak výrobku podľa kombinovanej nomenklatúry

Požadované množstvo v kg

Číselný znak podľa harmonizovanej

colnej nomenklatúry USA

Názov/adresa určeného dovozcu

Spolu:

---

PRÍLOHA III

Informácie vyžadované podľa článku 3 nariadenia (EÚ) č. 635/2010

| Označenie skupiny a kvóty uvedenej v stĺpci 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010: | |
| --- | --- |

Označenie skupiny a kvóty uvedenej v stĺpci 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010:

Názov skupiny uvedenej v stĺpci 2 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010:...

...

| Pôvod kvóty: | Uruguajské kolo  | Tokijské kolo  |
| --- | --- | --- |

Pôvod kvóty:

Uruguajské kolo 

Tokijské kolo 

| Číslo | Názov/adresa žiadateľa | Číselný znak výrobku podľa kombinovanej nomenklatúry | Požadované množstvo v kg | Číselný znak podľa harmonizovanej colnej nomenklatúry USA | Názov/adresa určeného dovozcu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Spolu: | | |
| 2. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Spolu: | | |
| 3. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Spolu: | | |
| 4. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Spolu: | | |
| 5. | | | | | |
| | | |
| | | |
| Spolu: | | |

Číslo

Názov/adresa žiadateľa

Číselný znak výrobku podľa kombinovanej nomenklatúry

Požadované množstvo v kg

Číselný znak podľa harmonizovanej colnej nomenklatúry USA

Názov/adresa určeného dovozcu

1.

Spolu:

2.

Spolu:

3.

Spolu:

4.

Spolu:

5.

Spolu:

---

PRÍLOHA IV

Prehľad udelených povolení v súlade s článkom 23 nariadenia (ES) č. 1187/2009

| Označenie skupiny a kvóty uvedenej v stĺpci 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010 | Pôvod kvóty | Názov/adresa žiadateľa | Číselný znak výrobku podľa kombinovanej nomenklatúry | Požadované množstvo
  v kg | Názov/adresa určeného dovozcu | Pridelené množstvo (1)

  v kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Uruguajské kolo
   | | | | | |
| | | |
| Tokijské kolo
   | | | |
| Spolu: | | Spolu: | |
| | Uruguajské kolo
   | | | | | |
| | | |
| Tokijské kolo
   | | | |
| Spolu: | | Spolu: | |
| | Uruguajské kolo
   | | | | | |
| | | |
| Tokijské kolo
   | | | |
| Spolu: | | Spolu: | |

Označenie skupiny a kvóty uvedenej v stĺpci 3 prílohy I k nariadeniu (EÚ) č. 635/2010

Pôvod kvóty

Názov/adresa žiadateľa

Číselný znak výrobku podľa kombinovanej nomenklatúry

Požadované množstvo

v kg

Názov/adresa určeného dovozcu

Pridelené množstvo (1)

v kg

Uruguajské kolo



Tokijské kolo



Spolu:

Spolu:

Uruguajské kolo



Tokijské kolo



Spolu:

Spolu:

Uruguajské kolo



Tokijské kolo



Spolu:

Spolu:

---

(1)  Množstvá pridelené žrebovaním sa rozdelia medzi jednotlivé číselné znaky KN v pomere k množstvám výrobku požadovaným podľa príslušných číselných znakov KN.

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/22 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/22

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 636/2010

z 19. júla 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. júla 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MK | 22,1 |
| TR | 89,8 |
| ZZ | 56,0 |
| 0707 00 05 | MK | 41,0 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 73,4 |
| 0709 90 70 | TR | 92,6 |
| ZZ | 92,6 |
| 0805 50 10 | AR | 86,4 |
| UY | 57,6 |
| ZA | 86,4 |
| ZZ | 76,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,8 |
| BR | 80,2 |
| CL | 75,9 |
| CN | 80,8 |
| NZ | 109,5 |
| US | 107,2 |
| UY | 116,3 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 93,0 |
| 0808 20 50 | AR | 76,4 |
| CL | 121,8 |
| CN | 98,4 |
| NZ | 176,5 |
| ZA | 93,1 |
| ZZ | 113,2 |
| 0809 10 00 | TR | 193,7 |
| ZZ | 193,7 |
| 0809 20 95 | CL | 150,0 |
| TR | 270,8 |
| US | 769,6 |
| ZZ | 396,8 |
| 0809 30 | AR | 130,0 |
| TR | 158,7 |
| ZZ | 144,4 |
| 0809 40 05 | BR | 123,2 |
| IL | 165,9 |
| TR | 126,3 |
| ZZ | 138,5 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MK

22,1

TR

89,8

ZZ

56,0

0707 00 05

MK

41,0

TR

105,8

ZZ

73,4

0709 90 70

TR

92,6

ZZ

92,6

0805 50 10

AR

86,4

UY

57,6

ZA

86,4

ZZ

76,8

0808 10 80

AR

78,8

BR

80,2

CL

75,9

CN

80,8

NZ

109,5

US

107,2

UY

116,3

ZA

95,0

ZZ

93,0

0808 20 50

AR

76,4

CL

121,8

CN

98,4

NZ

176,5

ZA

93,1

ZZ

113,2

0809 10 00

TR

193,7

ZZ

193,7

0809 20 95

CL

150,0

TR

270,8

US

769,6

ZZ

396,8

0809 30

AR

130,0

TR

158,7

ZZ

144,4

0809 40 05

BR

123,2

IL

165,9

TR

126,3

ZZ

138,5

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/24 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/24

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 637/2010

z 19. júla 2010,

ktorým sa pozastavuje podávanie žiadostí o dovozné povolenia na výrobky z cukru v rámci určitých colných kvót

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 891/2009 z 25. septembra 2009, ktorým sa otvárajú colné kvóty a zabezpečuje ich správa v odvetví cukru (2), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

keďže:

| (1) | Množstvá uvedené v žiadostiach o dovozné povolenia, ktoré sa príslušným orgánom predložili od 1. do 7. júla 2010 v súlade s nariadením (ES) č. 891/2009 sú rovnaké, ako je dostupné množstvo pre poradové číslo 09.4325. |
| --- | --- |

(1)

Množstvá uvedené v žiadostiach o dovozné povolenia, ktoré sa príslušným orgánom predložili od 1. do 7. júla 2010 v súlade s nariadením (ES) č. 891/2009 sú rovnaké, ako je dostupné množstvo pre poradové číslo 09.4325.

| (2) | Podávanie ďalších žiadostí o povolenia na uvedené poradové číslo 09.4325 by sa v súlade s nariadením (ES) č. 891/2009 malo pozastaviť do konca hospodárskeho roka, |
| --- | --- |

(2)

Podávanie ďalších žiadostí o povolenia na uvedené poradové číslo 09.4325 by sa v súlade s nariadením (ES) č. 891/2009 malo pozastaviť do konca hospodárskeho roka,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Podávanie ďalších žiadostí o povolenia, ktoré sa týkajú poradových čísel uvedených v prílohe, sa pozastavuje do konca hospodárskeho roka 2009/2010.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 254, 26.9.2009, s. 82.

2

---

PRÍLOHA

Koncesie CXL pre cukor

Hospodársky rok 2009/2010

Žiadosti podané od 1.7.2010 do 7.7.2010

| Poradové číslo | Krajina | Prideľovací koeficient
  (%) | Ďalšie žiadosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrália | — | |
| 09.4318 | Brazília | — | |
| 09.4319 | Kuba | — | pozastavené |
| 09.4320 | ktorákoľvek tretia krajina | — | pozastavené |
| 09.4321 | India | — | pozastavené |
| „—“ | : | Neuplatňuje sa: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie. |

Poradové číslo

Krajina

Prideľovací koeficient

(%)

Ďalšie žiadosti

09.4317

Austrália

—

09.4318

Brazília

—

09.4319

Kuba

—

pozastavené

09.4320

ktorákoľvek tretia krajina

—

pozastavené

09.4321

India

—

pozastavené

„—“

:

Neuplatňuje sa: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie.

Cukor z Balkánu

Hospodársky rok 2009/2010

Žiadosti podané od 1.7.2010 do 7.7.2010

| Poradové číslo | Krajina | Prideľovací koeficient
  (%) | Ďalšie žiadosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánsko | — | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | (2) | |
| 09.4326 | Srbsko, Čierna Hora a Kosovo (1) | (2) | |
| 09.4327 | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | — | |
| 09.4328 | Chorvátsko | (2) | |
| „—“ | : | Neuplatňuje sa: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie. |

Poradové číslo

Krajina

Prideľovací koeficient

(%)

Ďalšie žiadosti

09.4324

Albánsko

—

09.4325

Bosna a Hercegovina

(2)

09.4326

Srbsko, Čierna Hora a Kosovo (1)

(2)

09.4327

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

—

09.4328

Chorvátsko

(2)

„—“

:

Neuplatňuje sa: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie.

Mimoriadne dovezený cukor a cukor dovezený na priemyselné spracovanie

Hospodársky rok 2009/2010

Žiadosti podané od 1.7.2010 do 7.7.2010

| Poradové číslo | Druh | Prideľovací koeficient
  (%) | Ďalšie žiadosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Mimoriadne dovezený | — | |
| 09.4390 | Dovezený na priemyselné spracovanie | — | |
| „—“ | : | Neuplatňuje sa: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie. |

Poradové číslo

Druh

Prideľovací koeficient

(%)

Ďalšie žiadosti

09.4380

Mimoriadne dovezený

—

09.4390

Dovezený na priemyselné spracovanie

—

„—“

:

Neuplatňuje sa: Komisii nebola predložená žiadna žiadosť o povolenie.

---

(1)  Kosovo podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie spojených národov 1244/1999.

(2)  Neuplatňuje sa: žiadosti neprekračujú dostupné množstvá a vyhovie sa im v plnej miere.

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/26

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 638/2010

z 19. júla 2010

o vydávaní dovozných licencií v prípade žiadostí predložených v prvých siedmich dňoch mesiaca júla 2010 v rámci colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso otvorenej nariadením (ES) č. 620/2009

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 2,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 620/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje správa dovoznej colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso (3), sa zavádzajú podrobné pravidlá predkladania a vydávania dovozných licencií. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 620/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje správa dovoznej colnej kvóty pre vysokokvalitné hovädzie mäso (3), sa zavádzajú podrobné pravidlá predkladania a vydávania dovozných licencií.

| (2) | V článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006 sa ustanovuje, že v prípadoch, keď množstvá, ktoré sú predmetom žiadostí o licenciu, prekračujú množstvá dostupné na obdobie kvóty, mali by sa pre množstvá, ktoré sú predmetom jednotlivých žiadostí o licenciu, stanoviť alokačné koeficienty. Žiadosti o dovozné licencie predložené na základe článku 3 nariadenia (ES) č. 620/2009 v období od 1. do 7. júla 2010 prekračujú dostupné množstvá. Preto by sa malo určiť, v akom rozsahu sa môžu vydávať dovozné licencie, a mal by sa stanoviť alokačný koeficient, |
| --- | --- |

(2)

V článku 7 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1301/2006 sa ustanovuje, že v prípadoch, keď množstvá, ktoré sú predmetom žiadostí o licenciu, prekračujú množstvá dostupné na obdobie kvóty, mali by sa pre množstvá, ktoré sú predmetom jednotlivých žiadostí o licenciu, stanoviť alokačné koeficienty. Žiadosti o dovozné licencie predložené na základe článku 3 nariadenia (ES) č. 620/2009 v období od 1. do 7. júla 2010 prekračujú dostupné množstvá. Preto by sa malo určiť, v akom rozsahu sa môžu vydávať dovozné licencie, a mal by sa stanoviť alokačný koeficient,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Na žiadosti o dovozné licencie, na ktoré sa vzťahuje kvóta s poradovým číslom 09.4449, ktoré boli predložené v období od 1. do 7. júla 2010 podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 620/2009, sa uplatní alokačný koeficient 63,674825 %.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 182, 15.7.2009, s. 25.

3

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/27 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/27

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 639/2010

z 19. júla 2010,

ktorým sa menia a dopĺňajú reprezentatívne ceny a výška dodatočných dovozných ciel na niektoré produkty v sektore cukru stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 951/2006 z 30. júna 2006, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie nariadenia Rady (ES) č. 318/2006 pokiaľ ide o obchodovanie s tretími krajinami v sektore cukru (2), a najmä na jeho článok 36 ods. 2 druhý pododsek druhú vetu,

keďže:

| (1) | Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2009/10 sa stanovila v nariadení Komisie (ES) č. 877/2009 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili nariadením Komisie (EÚ) č. 627/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Výška reprezentatívnych cien a dodatočných ciel uplatniteľných na dovoz bieleho a surového cukru a určitých sirupov na hospodársky rok 2009/10 sa stanovila v nariadení Komisie (ES) č. 877/2009 (3). Tieto ceny a clá sa naposledy zmenili a doplnili nariadením Komisie (EÚ) č. 627/2010 (4).

| (2) | Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, vedú k zmene a doplneniu uvedených súm v súlade s pravidlami a podrobnými podmienkami ustanovenými v nariadení (ES) č. 951/2006,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Reprezentatívne ceny a dodatočné clá uplatniteľné na dovoz produktov uvedených v článku 36 nariadenia (ES) č. 951/2006, stanovené nariadením (ES) č. 877/2009 na hospodársky rok 2009/10, sa menia a dopĺňajú a uvádzajú sa v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 20. júla 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 19. júla 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 182, 16.7.2010, s. 12.

4

---

PRÍLOHA

Zmenené a doplnené reprezentatívne ceny a dodatočné dovozné clá na biely cukor, surový cukor a produkty patriace pod číselný znak kód KN 1702 90 95 uplatniteľné od 20. júla 2010

| (EUR) |
| --- |
| Číselný znak KN | Výška reprezentatívnej ceny na 100 kg netto daného produktu | Výška dodatočného cla na 100 kg netto daného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 41,21 | 2,54 |
| 1701 12 10 (1) | 41,21 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 41,21 | 2,24 |
| 1701 91 00 (2) | 40,09 | 5,44 |
| 1701 99 10 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1701 99 90 (2) | 40,09 | 2,31 |
| 1702 90 95 (3) | 0,40 | 0,28 |

(EUR)

Číselný znak KN

Výška reprezentatívnej ceny na 100 kg netto daného produktu

Výška dodatočného cla na 100 kg netto daného produktu

1701 11 10 (1)

41,21

0,00

1701 11 90 (1)

41,21

2,54

1701 12 10 (1)

41,21

0,00

1701 12 90 (1)

41,21

2,24

1701 91 00 (2)

40,09

5,44

1701 99 10 (2)

40,09

2,31

1701 99 90 (2)

40,09

2,31

1702 90 95 (3)

0,40

0,28

---

(1)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode III prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

(2)  Stanovené pre štandardnú kvalitu definovanú v bode II prílohy IV k nariadeniu (ES) č. 1234/2007.

(3)  Stanovené na 1 % obsahu sacharózy.

---

ROZHODNUTIA

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/29

---

ROZHODNUTIE ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EURÓPSKEJ ÚNIE

z 8. júla 2010,

ktorým sa vymenúvajú sudcovia Všeobecného súdu

(2010/400/EÚ)

ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 19,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 254 a 255,

keďže:

| (1) | V súlade s ustanoveniami zmlúv sa každé tri roky koná čiastočná obmena sudcov Všeobecného súdu. Na obdobie od 1. septembra 2010 do 31. augusta 2016 je potrebné vymenovať štrnásť sudcov Všeobecného súdu. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s ustanoveniami zmlúv sa každé tri roky koná čiastočná obmena sudcov Všeobecného súdu. Na obdobie od 1. septembra 2010 do 31. augusta 2016 je potrebné vymenovať štrnásť sudcov Všeobecného súdu.

| (2) | Konferencia zástupcov vlád členských štátov vymenovala 23. júna 2010 desať sudcov Všeobecného súdu na uvedené obdobie (1). |
| --- | --- |

(2)

Konferencia zástupcov vlád členských štátov vymenovala 23. júna 2010 desať sudcov Všeobecného súdu na uvedené obdobie (1).

| (3) | S cieľom dokončiť čiastočnú obmenu sudcov Všeobecného súdu by vlády členských štátov mali vymenovať sudcov na štyri ostávajúce voľné miesta. |
| --- | --- |

(3)

S cieľom dokončiť čiastočnú obmenu sudcov Všeobecného súdu by vlády členských štátov mali vymenovať sudcov na štyri ostávajúce voľné miesta.

| (4) | Dotknuté vlády členských štátov navrhli opätovné vymenovanie sudcu Všeobecného súdu Ottó CZÚCZA a vymenovanie Marca van der WOUDEHO. Výbor zriadený článkom 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vydal stanovisko k vhodnosti týchto dvoch sudcov vykonávať funkciu sudcu na Všeobecnom súde. Keďže kandidatúra Ottó CZÚCZA bola stiahnutá, dotknutý členský štát uviedol, že túto osobu navrhuje na nový mandát sudcu Všeobecného súdu. |
| --- | --- |

(4)

Dotknuté vlády členských štátov navrhli opätovné vymenovanie sudcu Všeobecného súdu Ottó CZÚCZA a vymenovanie Marca van der WOUDEHO. Výbor zriadený článkom 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vydal stanovisko k vhodnosti týchto dvoch sudcov vykonávať funkciu sudcu na Všeobecnom súde. Keďže kandidatúra Ottó CZÚCZA bola stiahnutá, dotknutý členský štát uviedol, že túto osobu navrhuje na nový mandát sudcu Všeobecného súdu.

| (5) | Je preto vhodné pristúpiť k vymenovaniu dvoch sudcov Všeobecného súdu na obdobie od 1. septembra 2010 do 31. augusta 2016. K vymenovaniu sudcov na dve ostávajúce voľné miesta sa pristúpi neskôr, |
| --- | --- |

(5)

Je preto vhodné pristúpiť k vymenovaniu dvoch sudcov Všeobecného súdu na obdobie od 1. septembra 2010 do 31. augusta 2016. K vymenovaniu sudcov na dve ostávajúce voľné miesta sa pristúpi neskôr,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za sudcov Všeobecného súdu sa týmto na obdobie od 1. septembra 2010 do 31. augusta 2016 vymenúvajú Ottó CZÚCZ a Marc van der WOUDE.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 8. júla 2010

Za Radu

predseda

J. DE RUYT

---

(1)  Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov Európskej únie z 23. júna 2010, ktorým sa vymenúvajú sudcovia Všeobecného súdu (Ú. v. EÚ L 163, 30.6.2010, s. 41).

1

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/30

---

ROZHODNUTIE RADY

z 13. júla 2010

o existencii nadmerného deficitu na Cypre

(2010/401/EÚ)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 6 v spojení s článkom 126 ods. 13 a článkom 136,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na pripomienky Cypru,

keďže:

| (1) | Podľa článku 126 ods. 1 zmluvy sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 126 ods. 1 zmluvy sa členské štáty majú vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

| (2) | Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilnenie podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilnenie podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest.

| (3) | V postupe pri nadmernom deficite podľa článku 126 zmluvy, objasnenom v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (1) (ktoré je súčasťou Paktu o stabilite a raste), sa ustanovuje prijatie rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu. V protokole o postupe pri nadmernom deficite pripojenom k zmluve sa uvádzajú ďalšie ustanovenia týkajúce sa vykonávania postupu pri nadmernom deficite. V nariadení Rady (ES) č. 479/2009 (2) sa ustanovujú podrobné pravidlá a definície na uplatňovanie ustanovení uvedeného protokolu. |
| --- | --- |

(3)

V postupe pri nadmernom deficite podľa článku 126 zmluvy, objasnenom v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (1) (ktoré je súčasťou Paktu o stabilite a raste), sa ustanovuje prijatie rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu. V protokole o postupe pri nadmernom deficite pripojenom k zmluve sa uvádzajú ďalšie ustanovenia týkajúce sa vykonávania postupu pri nadmernom deficite. V nariadení Rady (ES) č. 479/2009 (2) sa ustanovujú podrobné pravidlá a definície na uplatňovanie ustanovení uvedeného protokolu.

| (4) | Cieľom reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska. Malo sa ňou zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci postupu pri nadmernom deficite v plnej miere zohľadňovala najmä hospodárska a rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt o stabilite a raste vytvára rámec na podporu vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so zreteľom na hospodársku situáciu. |
| --- | --- |

(4)

Cieľom reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií z dlhodobého hľadiska. Malo sa ňou zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci postupu pri nadmernom deficite v plnej miere zohľadňovala najmä hospodárska a rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt o stabilite a raste vytvára rámec na podporu vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so zreteľom na hospodársku situáciu.

| (5) | V článku 126 ods. 5 zmluvy sa od Komisie vyžaduje, aby predložila Rade stanovisko, ak sa Komisia domnieva, že v členskom štáte existuje alebo by mohol vzniknúť nadmerný deficit. Komisia s prihliadnutím na svoju správu podľa článku 126 ods. 3 a so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 126 ods. 4 dospela k záveru, že na Cypre existuje nadmerný deficit. Komisia preto 15. júna 2010 (3) predložila Rade takéto stanovisko týkajúce sa Cypru. |
| --- | --- |

(5)

V článku 126 ods. 5 zmluvy sa od Komisie vyžaduje, aby predložila Rade stanovisko, ak sa Komisia domnieva, že v členskom štáte existuje alebo by mohol vzniknúť nadmerný deficit. Komisia s prihliadnutím na svoju správu podľa článku 126 ods. 3 a so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 126 ods. 4 dospela k záveru, že na Cypre existuje nadmerný deficit. Komisia preto 15. júna 2010 (3) predložila Rade takéto stanovisko týkajúce sa Cypru.

| (6) | V článku 126 ods. 6 zmluvy sa ustanovuje, že Rada by mala zvážiť všetky pripomienky, ktoré si príslušný členský štát želá vyjadriť predtým, ako Rada po celkovom posúdení rozhodne o tom, či existuje nadmerný deficit. V prípade Cypru toto celkové posúdenie viedlo k týmto záverom. |
| --- | --- |

(6)

V článku 126 ods. 6 zmluvy sa ustanovuje, že Rada by mala zvážiť všetky pripomienky, ktoré si príslušný členský štát želá vyjadriť predtým, ako Rada po celkovom posúdení rozhodne o tom, či existuje nadmerný deficit. V prípade Cypru toto celkové posúdenie viedlo k týmto záverom.

| (7) | Podľa údajov, ktoré cyperské orgány oznámili v apríli 2010, deficit verejných financií v roku 2009 dosiahol 6,1 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. Výška deficitu sa nepribližovala k referenčnej hodnote 3 % HDP, ale prekročenie referenčnej hodnoty sa môže považovať za výnimočné v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Deficit predovšetkým vyplynul z prudkého hospodárskeho poklesu v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa v roku 2010 na Cypre očakáva ďalšie zníženie reálneho HDP, aj keď v menšej miere, takmer o 1⁄2 % v porovnaní s 13⁄4 % v roku 2009. Plánované prekročenie referenčnej hodnoty sa však nemôže považovať za dočasné. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa očakáva, že za predpokladu nezmenenej politiky dosiahne rozpočtový deficit v roku 2011 približne 73⁄4 % HDP. Kritérium pre deficit podľa ustanovení zmluvy nie je splnené. |
| --- | --- |

(7)

Podľa údajov, ktoré cyperské orgány oznámili v apríli 2010, deficit verejných financií v roku 2009 dosiahol 6,1 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. Výška deficitu sa nepribližovala k referenčnej hodnote 3 % HDP, ale prekročenie referenčnej hodnoty sa môže považovať za výnimočné v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Deficit predovšetkým vyplynul z prudkého hospodárskeho poklesu v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa v roku 2010 na Cypre očakáva ďalšie zníženie reálneho HDP, aj keď v menšej miere, takmer o 1⁄2 % v porovnaní s 13⁄4 % v roku 2009. Plánované prekročenie referenčnej hodnoty sa však nemôže považovať za dočasné. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa očakáva, že za predpokladu nezmenenej politiky dosiahne rozpočtový deficit v roku 2011 približne 73⁄4 % HDP. Kritérium pre deficit podľa ustanovení zmluvy nie je splnené.

| (8) | Podľa údajov, ktoré oznámili cyperské orgány v apríli 2010, zostáva hrubý verejný dlh pod referenčnou hodnotou 60 % HDP a v roku 2009 predstavoval 56,2 % HDP. Na rok 2010 Cyprus oznámil plánovaný dlh na úrovni 62 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP uvedenú v zmluve. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa v roku 2010 očakáva zvýšenie dlhu na 62,3 % HDP a v roku 2011 ďalšie zvýšenie na 67,6 %, a to z dôvodu zhoršeného primárneho salda. Pomer dlhu nemožno považovať za dostatočne sa znižujúci a uspokojivým tempom sa približujúci k referenčnej hodnote v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Kritérium pre dlh podľa ustanovení zmluvy nie je splnené. |
| --- | --- |

(8)

Podľa údajov, ktoré oznámili cyperské orgány v apríli 2010, zostáva hrubý verejný dlh pod referenčnou hodnotou 60 % HDP a v roku 2009 predstavoval 56,2 % HDP. Na rok 2010 Cyprus oznámil plánovaný dlh na úrovni 62 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP uvedenú v zmluve. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa v roku 2010 očakáva zvýšenie dlhu na 62,3 % HDP a v roku 2011 ďalšie zvýšenie na 67,6 %, a to z dôvodu zhoršeného primárneho salda. Pomer dlhu nemožno považovať za dostatočne sa znižujúci a uspokojivým tempom sa približujúci k referenčnej hodnote v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Kritérium pre dlh podľa ustanovení zmluvy nie je splnené.

| (9) | Podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 môžu byť v krokoch vedúcich k rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 6 zohľadnené „významné faktory“ len vtedy, ak je v plnom rozsahu splnená dvojitá podmienka, že deficit zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a že jeho prekročenie nad referenčnú hodnotu je dočasné. V prípade Cypru táto dvojitá podmienka nie je splnená. Preto sa v jednotlivých krokoch vedúcich k tomuto rozhodnutiu významné faktory nezohľadňujú, |
| --- | --- |

(9)

Podľa článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 môžu byť v krokoch vedúcich k rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 6 zohľadnené „významné faktory“ len vtedy, ak je v plnom rozsahu splnená dvojitá podmienka, že deficit zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a že jeho prekročenie nad referenčnú hodnotu je dočasné. V prípade Cypru táto dvojitá podmienka nie je splnená. Preto sa v jednotlivých krokoch vedúcich k tomuto rozhodnutiu významné faktory nezohľadňujú,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Z celkového posúdenia vyplýva, že na Cypre existuje nadmerný deficit.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Cyperskej republike.

V Bruseli 13. júla 2010

Za Radu

predseda

D. REYNDERS

---

(1)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

2

(3)  Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite pre Cyprus sa nachádzajú na nasledujúcej webovej stránke: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm

3

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/32

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 15. decembra 2009

o opatrení pomoci, ktoré Holandsko zamýšľa zaviesť oslobodením výrobcov keramiky od environmentálnej dane C 5/09 (ex N 210/08)

[oznámené pod číslom K(2009) 9972]

(Iba holandské znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2010/402/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek,

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedeným ustanovením (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Listom z 24. apríla 2008 Holandsko oznámilo zámer oslobodiť keramické výrobky od energetickej dane zo zemného plynu. Komisia 6. júna 2008 požiadala o ďalšie informácie; Holandsko odpovedalo listom zo 16. septembra 2008. Stretnutie medzi zamestnancami Komisie a zástupcami Holandska sa uskutočnilo 16. októbra 2008. Komisia 17. novembra 2008 položila viaceré ďalšie otázky; Holandsko odpovedalo listom z 19. decembra 2008. |
| --- | --- |

(1)

Listom z 24. apríla 2008 Holandsko oznámilo zámer oslobodiť keramické výrobky od energetickej dane zo zemného plynu. Komisia 6. júna 2008 požiadala o ďalšie informácie; Holandsko odpovedalo listom zo 16. septembra 2008. Stretnutie medzi zamestnancami Komisie a zástupcami Holandska sa uskutočnilo 16. októbra 2008. Komisia 17. novembra 2008 položila viaceré ďalšie otázky; Holandsko odpovedalo listom z 19. decembra 2008.

| (2) | Listom z 11. februára 2009 Komisia informovala Holandsko, že v súvislosti s touto pomocou sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (2). |
| --- | --- |

(2)

Listom z 11. februára 2009 Komisia informovala Holandsko, že v súvislosti s touto pomocou sa rozhodla začať konanie ustanovené v článku 108 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) (2).

| (3) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo 25. apríla 2009 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia požiadala zainteresované strany, aby predložili pripomienky týkajúce sa uvedeného opatrenia. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo 25. apríla 2009 uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (3). Komisia požiadala zainteresované strany, aby predložili pripomienky týkajúce sa uvedeného opatrenia.

| (4) | Dňa 26. mája 2009 Holandsko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. |
| --- | --- |

(4)

Dňa 26. mája 2009 Holandsko predložilo pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania.

| (5) | Komisia dostala pripomienky aj od iných zainteresovaných strán. Postúpila ich Holandsku a poskytla mu možnosť reagovať na ne; Holandsko odpovedalo listom zo 7. júla 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia dostala pripomienky aj od iných zainteresovaných strán. Postúpila ich Holandsku a poskytla mu možnosť reagovať na ne; Holandsko odpovedalo listom zo 7. júla 2009.

| (6) | Dňa 7. októbra 2009 Komisia napísala Holandsku s cieľom objasniť procesný stav veci a zo zdvorilosti požiadala Holandsko, aby do 13. októbra 2009 predložilo pripomienky, ktoré má Komisia zvážiť pred jej konečným rozhodnutím. |
| --- | --- |

(6)

Dňa 7. októbra 2009 Komisia napísala Holandsku s cieľom objasniť procesný stav veci a zo zdvorilosti požiadala Holandsko, aby do 13. októbra 2009 predložilo pripomienky, ktoré má Komisia zvážiť pred jej konečným rozhodnutím.

| (7) | Holandsko požiadalo o predĺženie a listom zo 16. októbra 2009 bola lehota predĺžená do 1. novembra 2009. Holandsko odpovedalo listom z 30. októbra 2009. |
| --- | --- |

(7)

Holandsko požiadalo o predĺženie a listom zo 16. októbra 2009 bola lehota predĺžená do 1. novembra 2009. Holandsko odpovedalo listom z 30. októbra 2009.

II.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

| (8) | Holandsko zdaňuje spotrebu energetických výrobkov podľa zákona o environmentálnych daniach (4), pričom uplatňuje degresívne sadzby na základe úrovne spotreby daného podniku (5). |
| --- | --- |

(8)

Holandsko zdaňuje spotrebu energetických výrobkov podľa zákona o environmentálnych daniach (4), pričom uplatňuje degresívne sadzby na základe úrovne spotreby daného podniku (5).

| (9) | Na základe uvedeného opatrenia pomoci by Holandsko poskytlo oslobodenie od dane za dodávky zemného plynu používaného v zariadeniach na výrobu keramických výrobkov. Navrhované oslobodenie by sa vzťahovalo len na zemný plyn používaný na výrobné účely holandského keramického priemyslu, a nie na plyn používaný na iné mineralogické procesy vykonávané v Holandsku (6). |
| --- | --- |

(9)

Na základe uvedeného opatrenia pomoci by Holandsko poskytlo oslobodenie od dane za dodávky zemného plynu používaného v zariadeniach na výrobu keramických výrobkov. Navrhované oslobodenie by sa vzťahovalo len na zemný plyn používaný na výrobné účely holandského keramického priemyslu, a nie na plyn používaný na iné mineralogické procesy vykonávané v Holandsku (6).

| (10) | Navrhovaným oslobodením by sa zaviedla zmena a doplnenie zákona o environmentálnych daniach platného v súčasnosti. |
| --- | --- |

(10)

Navrhovaným oslobodením by sa zaviedla zmena a doplnenie zákona o environmentálnych daniach platného v súčasnosti.

| (11) | Rozpočet na obdobie rokov 2008 – 2013 predstavuje podľa oznámenia 4 milióny EUR ročne. |
| --- | --- |

(11)

Rozpočet na obdobie rokov 2008 – 2013 predstavuje podľa oznámenia 4 milióny EUR ročne.

| (12) | Trvanie opatrenia je neobmedzené, keďže Holandsko zastáva názor, že neobsahuje prvky štátnej pomoci (pozri ďalej oddiel IV). |
| --- | --- |

(12)

Trvanie opatrenia je neobmedzené, keďže Holandsko zastáva názor, že neobsahuje prvky štátnej pomoci (pozri ďalej oddiel IV).

| (13) | Príjemcami opatrenia by boli podniky pôsobiace v keramickom priemysle v Holandsku (7). |
| --- | --- |

(13)

Príjemcami opatrenia by boli podniky pôsobiace v keramickom priemysle v Holandsku (7).

| (14) | Holandsko zastáva názor, že oslobodenie je potrebné na obnovu rovnakých podmienok na vnútornom trhu pre holandský keramický priemysel. Holandsko poukazuje na jedinečné postavenie holandského keramického priemyslu v porovnaní s postavením konkurentov v susedných krajinách. Holandský keramický priemysel vzhľadom na svoju geografickú polohu využíva mokrú hlinu na rozdiel od suchej hliny využívanej v okolitých krajinách, a mokrá hlina vyžaduje viac energie na dosiahnutie rovnakého konečného výsledku. Holandsko ďalej tvrdí, že napríklad konkurenční výrobcovia v Belgicku, Nemecku alebo vo Švédsku sú oslobodení od akejkoľvek podobnej energetickej dane. |
| --- | --- |

(14)

Holandsko zastáva názor, že oslobodenie je potrebné na obnovu rovnakých podmienok na vnútornom trhu pre holandský keramický priemysel. Holandsko poukazuje na jedinečné postavenie holandského keramického priemyslu v porovnaní s postavením konkurentov v susedných krajinách. Holandský keramický priemysel vzhľadom na svoju geografickú polohu využíva mokrú hlinu na rozdiel od suchej hliny využívanej v okolitých krajinách, a mokrá hlina vyžaduje viac energie na dosiahnutie rovnakého konečného výsledku. Holandsko ďalej tvrdí, že napríklad konkurenční výrobcovia v Belgicku, Nemecku alebo vo Švédsku sú oslobodení od akejkoľvek podobnej energetickej dane.

| (15) | Holandsko potvrdilo, že toto opatrenie nadobudne účinnosť, až keď ho schváli Komisia. |
| --- | --- |

(15)

Holandsko potvrdilo, že toto opatrenie nadobudne účinnosť, až keď ho schváli Komisia.

III.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA

| (16) | Komisia mala pochybnosti, či navrhovaná pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom, keďže dospela k predbežnému záveru, že oslobodenie holandského keramického priemyslu od dane nie je odôvodnené povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému. Opatrenie je selektívne, keďže by z neho plynul prospech len pre keramický priemysel v Holandsku a oslobodenie by bolo financované zo štátnych zdrojov. Opatrenie naruší hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením a ovplyvní obchod medzi členskými štátmi, keďže navrhované oslobodenie od dane by malo priamy vplyv na výrobné náklady, a tým by zlepšilo konkurenčné postavenie príjemcov na relevantných trhoch keramických výrobkov, na ktorých pôsobili a ktoré boli otvorené pre obchod medzi členskými štátmi. Komisia zaujala stanovisko, že opatrenie by poskytlo holandskému keramickému priemyslu štátnu pomoc, a dospela k záveru, že takáto pomoc by sa mohla schváliť, len ak by spĺňala testy v kapitole 4 (Pomoc vo forme znížení environmentálnych daní alebo oslobodení od nich) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (ďalej len „usmernenia o environmentálnej pomoci“ alebo „usmernenia“) (8). Keďže Holandsko nepredložilo informácie požadované na posúdenie na tomto základe, Komisia nebola schopná potvrdiť, že opatrenie je zlučiteľné, a preto sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania. |
| --- | --- |

(16)

Komisia mala pochybnosti, či navrhovaná pomoc je zlučiteľná s vnútorným trhom, keďže dospela k predbežnému záveru, že oslobodenie holandského keramického priemyslu od dane nie je odôvodnené povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému. Opatrenie je selektívne, keďže by z neho plynul prospech len pre keramický priemysel v Holandsku a oslobodenie by bolo financované zo štátnych zdrojov. Opatrenie naruší hospodársku súťaž alebo hrozí jej narušením a ovplyvní obchod medzi členskými štátmi, keďže navrhované oslobodenie od dane by malo priamy vplyv na výrobné náklady, a tým by zlepšilo konkurenčné postavenie príjemcov na relevantných trhoch keramických výrobkov, na ktorých pôsobili a ktoré boli otvorené pre obchod medzi členskými štátmi. Komisia zaujala stanovisko, že opatrenie by poskytlo holandskému keramickému priemyslu štátnu pomoc, a dospela k záveru, že takáto pomoc by sa mohla schváliť, len ak by spĺňala testy v kapitole 4 (Pomoc vo forme znížení environmentálnych daní alebo oslobodení od nich) usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (ďalej len „usmernenia o environmentálnej pomoci“ alebo „usmernenia“) (8). Keďže Holandsko nepredložilo informácie požadované na posúdenie na tomto základe, Komisia nebola schopná potvrdiť, že opatrenie je zlučiteľné, a preto sa rozhodla začať konanie vo veci formálneho zisťovania.

IV.   PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ HOLANDSKOM

| (17) | Holandsko uviedlo, že danú vec oznamuje najmä na účel právnej istoty a požiadalo Komisiu, aby rozhodla, že opatrenie neobsahuje prvky štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(17)

Holandsko uviedlo, že danú vec oznamuje najmä na účel právnej istoty a požiadalo Komisiu, aby rozhodla, že opatrenie neobsahuje prvky štátnej pomoci.

| (18) | Holandsko dospelo k záveru, že selektívna povaha oslobodenia je odôvodnená povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému. |
| --- | --- |

(18)

Holandsko dospelo k záveru, že selektívna povaha oslobodenia je odôvodnená povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému.

| (19) | Účelom energetickej dane bolo zdaniť elektrinu a energetické výrobky, ktoré sa používajú ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Zahrnutie oslobodenia procesu, v ktorom sa zemný plyn nepoužíva ako vykurovacie alebo motorové palivo, do systému energetickej dane, bolo preto v súlade s povahou a celkovou štruktúrou východiskového referenčného rámca, a to platného systému energetickej dane. Právnou úpravou energetickej dane bolo oslobodené dodávanie zemného plynu používaného na účely iné ako palivo (9). Dodávanie elektrickej energie pre procesy, v ktorých má dvojité používanie, napríklad pri chemickej redukcii a v elektrolytických a hutníckych procesoch, bolo podobne oslobodené od energetickej dane (10). Aj v právnych predpisoch o zdaňovaní uhlia bolo ustanovené oslobodenie pre uhlie používané na účely iné ako palivo a pre uhlie s dvojitým používaním (11). Bolo primerané pridať oslobodenie od dane pre dodávky zemného plynu používaného v zariadeniach na výrobu keramických výrobkov. Keramický proces je porovnateľný s procesom s dvojitým používaním, keďže zemný plyn sa nevyužíva výlučne ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Holandsko poukázalo na to, že oslobodenie dodávok zemného plynu používaného v zariadeniach na výrobu keramických výrobkov od dane malo byť zahrnuté do zmenenej a doplnenej verzie článku 64 zákona o environmentálnych daniach, ktorý predstavuje ustanovenie, ktorým boli oslobodené ostatné formy dvojitého používania. |
| --- | --- |

(19)

Účelom energetickej dane bolo zdaniť elektrinu a energetické výrobky, ktoré sa používajú ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Zahrnutie oslobodenia procesu, v ktorom sa zemný plyn nepoužíva ako vykurovacie alebo motorové palivo, do systému energetickej dane, bolo preto v súlade s povahou a celkovou štruktúrou východiskového referenčného rámca, a to platného systému energetickej dane. Právnou úpravou energetickej dane bolo oslobodené dodávanie zemného plynu používaného na účely iné ako palivo (9). Dodávanie elektrickej energie pre procesy, v ktorých má dvojité používanie, napríklad pri chemickej redukcii a v elektrolytických a hutníckych procesoch, bolo podobne oslobodené od energetickej dane (10). Aj v právnych predpisoch o zdaňovaní uhlia bolo ustanovené oslobodenie pre uhlie používané na účely iné ako palivo a pre uhlie s dvojitým používaním (11). Bolo primerané pridať oslobodenie od dane pre dodávky zemného plynu používaného v zariadeniach na výrobu keramických výrobkov. Keramický proces je porovnateľný s procesom s dvojitým používaním, keďže zemný plyn sa nevyužíva výlučne ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Holandsko poukázalo na to, že oslobodenie dodávok zemného plynu používaného v zariadeniach na výrobu keramických výrobkov od dane malo byť zahrnuté do zmenenej a doplnenej verzie článku 64 zákona o environmentálnych daniach, ktorý predstavuje ustanovenie, ktorým boli oslobodené ostatné formy dvojitého používania.

| (20) | Holandsko poukázalo na článok 2 ods. 4 písm. b) smernice o zdaňovaní energie a na zápisnicu Rady k tejto smernici (12) a tvrdilo, že je v súlade s charakterom a celkovou štruktúrou holandského systému energetickej dane pridať ustanovenie, ktorým sa oslobodzujú dodávky zemného plynu používaného v príslušnom mineralogickom procese, to znamená na výrobu keramiky. |
| --- | --- |

(20)

Holandsko poukázalo na článok 2 ods. 4 písm. b) smernice o zdaňovaní energie a na zápisnicu Rady k tejto smernici (12) a tvrdilo, že je v súlade s charakterom a celkovou štruktúrou holandského systému energetickej dane pridať ustanovenie, ktorým sa oslobodzujú dodávky zemného plynu používaného v príslušnom mineralogickom procese, to znamená na výrobu keramiky.

| (21) | Bolo primerané oslobodiť len keramické procesy, a nie všetky mineralogické procesy, keďže tradičný keramický proces je na rozdiel od ostatných mineralogických procesov nevratný (hlina sa zmení na keramiku). |
| --- | --- |

(21)

Bolo primerané oslobodiť len keramické procesy, a nie všetky mineralogické procesy, keďže tradičný keramický proces je na rozdiel od ostatných mineralogických procesov nevratný (hlina sa zmení na keramiku).

| (22) | Holandsko ďalej poukázalo na jedinečné postavenie holandského keramického priemyslu v porovnaní s postavením konkurentov v okolitých krajinách. Holandský keramický priemysel v dôsledku svojej geografickej polohy využíva mokrú hlinu (ktorá pochádza z Álp a usádzala sa v riekach v Holandsku), na rozdiel od suchej hliny používanej v okolitých krajinách, a mokrá hlina vyžaduje viac energie na dosiahnutie rovnakého konečného výsledku (13). |
| --- | --- |

(22)

Holandsko ďalej poukázalo na jedinečné postavenie holandského keramického priemyslu v porovnaní s postavením konkurentov v okolitých krajinách. Holandský keramický priemysel v dôsledku svojej geografickej polohy využíva mokrú hlinu (ktorá pochádza z Álp a usádzala sa v riekach v Holandsku), na rozdiel od suchej hliny používanej v okolitých krajinách, a mokrá hlina vyžaduje viac energie na dosiahnutie rovnakého konečného výsledku (13).

| (23) | Okrem toho konkurenční výrobcovia v Belgicku, Nemecku alebo vo Švédsku boli napríklad oslobodení od akejkoľvek podobnej energetickej dane a ceny za používanie zemného plynu v Holandsku boli vysoké. Aj tu bol holandský keramický priemysel v nevýhode v porovnaní s výrobou keramických výrobkov v susedných krajinách. |
| --- | --- |

(23)

Okrem toho konkurenční výrobcovia v Belgicku, Nemecku alebo vo Švédsku boli napríklad oslobodení od akejkoľvek podobnej energetickej dane a ceny za používanie zemného plynu v Holandsku boli vysoké. Aj tu bol holandský keramický priemysel v nevýhode v porovnaní s výrobou keramických výrobkov v susedných krajinách.

| (24) | Podľa názoru Holandska z týchto faktorov vyplýva, že selektívnosť opatrenia je odôvodnená na základe povahy a celkovej štruktúry holandského systému energetickej dane. Holandsko preto dospelo k záveru, že oslobodenie od dane nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(24)

Podľa názoru Holandska z týchto faktorov vyplýva, že selektívnosť opatrenia je odôvodnená na základe povahy a celkovej štruktúry holandského systému energetickej dane. Holandsko preto dospelo k záveru, že oslobodenie od dane nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (25) | Navrhované oslobodenie od dane by v určitej miere odstránilo nevýhodu pre holandský keramický priemysel, a tým by čiastočne obnovilo na vnútornom trhu rovnaké podmienky pre tento priemysel. |
| --- | --- |

(25)

Navrhované oslobodenie od dane by v určitej miere odstránilo nevýhodu pre holandský keramický priemysel, a tým by čiastočne obnovilo na vnútornom trhu rovnaké podmienky pre tento priemysel.

| (26) | Holandsko požiadalo Komisiu, aby alternatívne pomoc povolila na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Pomoc je potrebná z dôvodu nerovnakých podmienok hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Je primeraná, keďže opatrenie sa bude vzťahovať len na zemný plyn používaný v zariadeniach, a nie na elektrickú energiu používanú pri výrobe keramických výrobkov. Kompenzovala by len časť nevýhody pre priemysel, preto sa musí považovať za primeranú. Napokon, neviedla by k nezlučiteľnému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(26)

Holandsko požiadalo Komisiu, aby alternatívne pomoc povolila na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Pomoc je potrebná z dôvodu nerovnakých podmienok hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Je primeraná, keďže opatrenie sa bude vzťahovať len na zemný plyn používaný v zariadeniach, a nie na elektrickú energiu používanú pri výrobe keramických výrobkov. Kompenzovala by len časť nevýhody pre priemysel, preto sa musí považovať za primeranú. Napokon, neviedla by k nezlučiteľnému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

| (27) | Holandsko ďalej tvrdilo, že smernica o zdaňovaní energie sa nevzťahuje na mineralogické procesy, keďže je v súlade s povahou a celkovou štruktúrou daňového systému vylúčiť mineralogické procesy z rozsahu pôsobnosti smernice. Členské štáty sa preto mohli rozhodnúť, či budú zdaňovať tieto formy využitia energie. Navrhované opatrenie nebude viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, ale k vyššej harmonizácii zdaňovania energetických výrobkov, a bude v záujme Spoločenstva. |
| --- | --- |

(27)

Holandsko ďalej tvrdilo, že smernica o zdaňovaní energie sa nevzťahuje na mineralogické procesy, keďže je v súlade s povahou a celkovou štruktúrou daňového systému vylúčiť mineralogické procesy z rozsahu pôsobnosti smernice. Členské štáty sa preto mohli rozhodnúť, či budú zdaňovať tieto formy využitia energie. Navrhované opatrenie nebude viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, ale k vyššej harmonizácii zdaňovania energetických výrobkov, a bude v záujme Spoločenstva.

V.   PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

| (28) | Pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania predložila obchodná organizácia VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties). VKO zastávala rovnaký názor ako Holandsko, že oslobodenie od dane je odôvodnené povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému, a že opatrenie preto nepredstavuje štátnu pomoc. Pripomienky VKO boli podobné ako pripomienky Holandska. VKO zastávala názor, rovnako ako Holandsko, že oslobodenie od dane sa nemôže považovať za environmentálne opatrenie, keďže nesleduje žiadny environmentálny cieľ. Nebolo by preto správne posudzovať opatrenie na základe usmernení o environmentálnej pomoci. |
| --- | --- |

(28)

Pripomienky k rozhodnutiu Komisie o začatí konania predložila obchodná organizácia VKO (Stichting Verenigde Keramische Organisaties). VKO zastávala rovnaký názor ako Holandsko, že oslobodenie od dane je odôvodnené povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho daňového systému, a že opatrenie preto nepredstavuje štátnu pomoc. Pripomienky VKO boli podobné ako pripomienky Holandska. VKO zastávala názor, rovnako ako Holandsko, že oslobodenie od dane sa nemôže považovať za environmentálne opatrenie, keďže nesleduje žiadny environmentálny cieľ. Nebolo by preto správne posudzovať opatrenie na základe usmernení o environmentálnej pomoci.

VI.   POSÚDENIE

| (29) | V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“ |
| --- | --- |

(29)

V článku 107 ods. 1 ZFEÚ sa ustanovuje, že „pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.“

| (30) | Podľa názoru Holandska opatrenie neposkytuje žiadnu výhodu, ale kompenzuje nevýhodu pre holandský keramický priemysel. |
| --- | --- |

(30)

Podľa názoru Holandska opatrenie neposkytuje žiadnu výhodu, ale kompenzuje nevýhodu pre holandský keramický priemysel.

| (31) | Komisia zastáva názor, že oslobodenie od dane poskytuje výhodu podnikom pôsobiacim v keramickom priemysle v Holandsku, ktoré v dôsledku oslobodenia od dane získajú výhodu, keďže sa znížia výdavky, ktoré by inak boli zahrnuté v ich prevádzkových nákladoch (14). |
| --- | --- |

(31)

Komisia zastáva názor, že oslobodenie od dane poskytuje výhodu podnikom pôsobiacim v keramickom priemysle v Holandsku, ktoré v dôsledku oslobodenia od dane získajú výhodu, keďže sa znížia výdavky, ktoré by inak boli zahrnuté v ich prevádzkových nákladoch (14).

| (32) | Holandsko zastáva názor, že opatrenie nebude financované zo štátnych zdrojov, keďže financovanie oslobodenia je rozpočtovo neutrálne (15). Štátne zdroje preto nebudú dotknuté. VKO predkladá podobný argument. |
| --- | --- |

(32)

Holandsko zastáva názor, že opatrenie nebude financované zo štátnych zdrojov, keďže financovanie oslobodenia je rozpočtovo neutrálne (15). Štátne zdroje preto nebudú dotknuté. VKO predkladá podobný argument.

| (33) | Komisia zastáva názor, že opatrenie sa týka daňovej výhody, ktorá bude financovaná holandským štátom, takže štátne zdroje sa strácajú. Inak povedané, navrhované oslobodenie od dane vedie k strate daňových príjmov pre holandský štát. Aj keby financovanie oslobodenia malo byť skutočne nepriamo kompenzované zvýšenou sadzbou energetickej dane zo zemného plynu v najvyššom pásme, tento záver by zostal nezmenený. Komisia poznamenáva, že Holandsko potvrdilo, že opatrenie v porovnaní so súčasným daňovým systémom vedie k výhode v odhadovanej výške 4 milióny EUR ročne, bez akejkoľvek protihodnoty zo strany príjemcov (16). Navrhované opatrenie je pripísateľné Holandsku, keďže je priamo odvodené zo zmeny a doplnenia platných vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

(33)

Komisia zastáva názor, že opatrenie sa týka daňovej výhody, ktorá bude financovaná holandským štátom, takže štátne zdroje sa strácajú. Inak povedané, navrhované oslobodenie od dane vedie k strate daňových príjmov pre holandský štát. Aj keby financovanie oslobodenia malo byť skutočne nepriamo kompenzované zvýšenou sadzbou energetickej dane zo zemného plynu v najvyššom pásme, tento záver by zostal nezmenený. Komisia poznamenáva, že Holandsko potvrdilo, že opatrenie v porovnaní so súčasným daňovým systémom vedie k výhode v odhadovanej výške 4 milióny EUR ročne, bez akejkoľvek protihodnoty zo strany príjemcov (16). Navrhované opatrenie je pripísateľné Holandsku, keďže je priamo odvodené zo zmeny a doplnenia platných vnútroštátnych právnych predpisov.

| (34) | V článku 2 ods. 1 smernice o zdaňovaní energie sa ustanovuje, že smernica sa nevzťahuje na spotrebu energie v mineralogických procesoch a určité iné použitia energetických produktov a elektriny; rozhodnutie, či zdaňovať, alebo nezdaňovať takéto procesy, a ak áno, či ich zdaňovať v plnej výške, alebo len sčasti, je preto ponechané na členský štát. Bez ohľadu na smernicu sú však členské štáty v každom prípade viazané v záležitostiach štátnej pomoci ustanoveniami acquis Spoločenstva. To znamená, že selektívnosť predmetného opatrenia, a teda existencie štátnej pomoci, sa musí posudzovať na základe vnútroštátneho systému energetickej dane. |
| --- | --- |

(34)

V článku 2 ods. 1 smernice o zdaňovaní energie sa ustanovuje, že smernica sa nevzťahuje na spotrebu energie v mineralogických procesoch a určité iné použitia energetických produktov a elektriny; rozhodnutie, či zdaňovať, alebo nezdaňovať takéto procesy, a ak áno, či ich zdaňovať v plnej výške, alebo len sčasti, je preto ponechané na členský štát. Bez ohľadu na smernicu sú však členské štáty v každom prípade viazané v záležitostiach štátnej pomoci ustanoveniami acquis Spoločenstva. To znamená, že selektívnosť predmetného opatrenia, a teda existencie štátnej pomoci, sa musí posudzovať na základe vnútroštátneho systému energetickej dane.

| (35) | Na výklad selektívnosti existuje judikatúra z posledného obdobia. V rozsudku vo veci Gibraltár sa prijala štandardná analýza štátnej pomoci v prípade daňových vecí (17). Súd rozhodol, že takáto analýza by mala pozostávať z: i) určenia referenčného rámca; ii) stanovenia odchýlky od tohto referenčného systému a iii) určenia, či odchýlka bola odôvodnená povahou, alebo všeobecnou štruktúrou systému (to znamená, či odchýlka je odvodená priamo zo základných alebo smerodajných zásad daňového systému v príslušnom členskom štáte). |
| --- | --- |

(35)

Na výklad selektívnosti existuje judikatúra z posledného obdobia. V rozsudku vo veci Gibraltár sa prijala štandardná analýza štátnej pomoci v prípade daňových vecí (17). Súd rozhodol, že takáto analýza by mala pozostávať z: i) určenia referenčného rámca; ii) stanovenia odchýlky od tohto referenčného systému a iii) určenia, či odchýlka bola odôvodnená povahou, alebo všeobecnou štruktúrou systému (to znamená, či odchýlka je odvodená priamo zo základných alebo smerodajných zásad daňového systému v príslušnom členskom štáte).

| (36) | Holandsko vysvetlilo, že cieľom holandského systému energetickej dane – ktorý predstavuje referenčný rámec – je zdaňovanie elektriny a energetických výrobkov, ktoré sa používajú ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Holandsko preto zastáva názor, že je v súlade s povahou a celkovou štruktúrou holandského systému energetickej dane, že určité druhy použitia by mali byť oslobodené od zdanenia, ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 19. Podľa Holandska dodatočné oslobodenie, ktoré sa teraz zavádza pre keramický proces, zapadá do tejto všeobecnej schémy. |
| --- | --- |

(36)

Holandsko vysvetlilo, že cieľom holandského systému energetickej dane – ktorý predstavuje referenčný rámec – je zdaňovanie elektriny a energetických výrobkov, ktoré sa používajú ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Holandsko preto zastáva názor, že je v súlade s povahou a celkovou štruktúrou holandského systému energetickej dane, že určité druhy použitia by mali byť oslobodené od zdanenia, ako sa už vysvetlilo v odôvodnení 19. Podľa Holandska dodatočné oslobodenie, ktoré sa teraz zavádza pre keramický proces, zapadá do tejto všeobecnej schémy.

| (37) | Holandsko ďalej tvrdí, že odchýlka od referenčného rámca, t. j. rozdielne zdaňovanie prinášajúce výhodu keramickému priemyslu, je odôvodnené objektívnym rozdielom medzi surovinou, ktorá sa používa na výrobu keramiky, a surovinou, ktorá sa používa v iných mineralogických procesoch. Na rozdiel od iných mineralogických procesov je tradičný keramický proces nezvratný. |
| --- | --- |

(37)

Holandsko ďalej tvrdí, že odchýlka od referenčného rámca, t. j. rozdielne zdaňovanie prinášajúce výhodu keramickému priemyslu, je odôvodnené objektívnym rozdielom medzi surovinou, ktorá sa používa na výrobu keramiky, a surovinou, ktorá sa používa v iných mineralogických procesoch. Na rozdiel od iných mineralogických procesov je tradičný keramický proces nezvratný.

| (38) | Toto nie je prvý raz, kedy Komisia posudzuje výnimky z energetickej dane z mineralogických procesov: posúdenie vykonala najmä vo svojom rozhodnutí zo 7. februára 2007 vo veci N 820/06 týkajúcej sa oslobodenia určitých energeticky náročných procesov od dane v Nemecku. Komisia v uvedenej veci rozhodla, že opatrenie neobsahuje štátnu pomoc. Skúmala najmä vnútornú logiku nemeckého systému zdaňovania energie, ktorá bola v súlade s prístupom prijatým v smernici o zdaňovaní energie, že palivo sa bude zdaňovať, len ak sa používa ako vykurovacie alebo motorové palivo. Nemecko jednotne oslobodilo všetko dvojité používanie a všetky realizovateľné mineralogické procesy patriace do pôsobnosti smernice, a teda uplatňovalo rovnaký prístup v celom systéme energetickej dane. Komisia dospela k záveru, že oslobodenie od dane je v súlade s povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho systému zdanenia energie. |
| --- | --- |

(38)

Toto nie je prvý raz, kedy Komisia posudzuje výnimky z energetickej dane z mineralogických procesov: posúdenie vykonala najmä vo svojom rozhodnutí zo 7. februára 2007 vo veci N 820/06 týkajúcej sa oslobodenia určitých energeticky náročných procesov od dane v Nemecku. Komisia v uvedenej veci rozhodla, že opatrenie neobsahuje štátnu pomoc. Skúmala najmä vnútornú logiku nemeckého systému zdaňovania energie, ktorá bola v súlade s prístupom prijatým v smernici o zdaňovaní energie, že palivo sa bude zdaňovať, len ak sa používa ako vykurovacie alebo motorové palivo. Nemecko jednotne oslobodilo všetko dvojité používanie a všetky realizovateľné mineralogické procesy patriace do pôsobnosti smernice, a teda uplatňovalo rovnaký prístup v celom systéme energetickej dane. Komisia dospela k záveru, že oslobodenie od dane je v súlade s povahou a celkovou štruktúrou vnútroštátneho systému zdanenia energie.

| (39) | Oslobodenie od dane oznámené v predmetnej veci sa vzťahuje len na holandský keramický priemysel, a na rozdiel od nemeckého opatrenia nezahŕňa všetky mineralogické procesy; Komisia nie je preto presvedčená, že navrhované oslobodenie vychádza priamo zo základných alebo smerodajných zásad holandského systému energetickej dane. Holandsko a VKO tvrdia, že existuje objektívny rozdiel medzi surovinou, ktorá sa používa na výrobu keramiky, a surovinou používanou v iných mineralogických procesoch (18), pričom keramické procesy sú nezvratné; toto zdôvodnenie však z hľadiska štruktúry východiskového vnútroštátneho systému energetickej dane v skutočnosti nevysvetľuje, prečo ostatné mineralogické procesy, ktoré pri svojich výrobných procesoch tiež využívajú zemný plyn, ako napríklad výroba skla, by nemali byť oprávnené na oslobodenie. Okrem toho, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 22 smernice o zdaňovaní energie, energetické výrobky by mali patriť do rozsahu pôsobnosti rámca Spoločenstva, najmä keď sa používajú ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Mineralogické procesy boli v článku 2 ods. 4 smernice oslobodené práve v tomto duchu. V uvedených procesoch sa palivo nepovažuje za používané ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo, ale na podporu chemického procesu. Spoločným prvkom pri vylúčení všetkých mineralogických procesov z rozsahu pôsobnosti smernice o zdaňovaní energie preto je, že palivo sa používa na chemický proces, a nie ako vykurovacie alebo motorové palivo. Oslobodenie od dane pre dotknuté procesy (19) bude odôvodnené, len ak sa vzťahuje paušálne na všetky mineralogické procesy, čím sa zabezpečí, aby sa všetky mineralogické procesy zdaňovali jednotne (20). Ako sa už uviedlo, to by bolo v súlade so zdôvodnením Komisie vo veci N 820/06. Skutočnosť, že v rôznych mineralogických procesoch sa môžu využívať rôzne suroviny a že keramický proces môže byť nezvratný, sú okolnosti, ktoré nie sú v tejto súvislosti relevantné. |
| --- | --- |

(39)

Oslobodenie od dane oznámené v predmetnej veci sa vzťahuje len na holandský keramický priemysel, a na rozdiel od nemeckého opatrenia nezahŕňa všetky mineralogické procesy; Komisia nie je preto presvedčená, že navrhované oslobodenie vychádza priamo zo základných alebo smerodajných zásad holandského systému energetickej dane. Holandsko a VKO tvrdia, že existuje objektívny rozdiel medzi surovinou, ktorá sa používa na výrobu keramiky, a surovinou používanou v iných mineralogických procesoch (18), pričom keramické procesy sú nezvratné; toto zdôvodnenie však z hľadiska štruktúry východiskového vnútroštátneho systému energetickej dane v skutočnosti nevysvetľuje, prečo ostatné mineralogické procesy, ktoré pri svojich výrobných procesoch tiež využívajú zemný plyn, ako napríklad výroba skla, by nemali byť oprávnené na oslobodenie. Okrem toho, ako sa vysvetľuje v odôvodnení 22 smernice o zdaňovaní energie, energetické výrobky by mali patriť do rozsahu pôsobnosti rámca Spoločenstva, najmä keď sa používajú ako vykurovacie palivo alebo motorové palivo. Mineralogické procesy boli v článku 2 ods. 4 smernice oslobodené práve v tomto duchu. V uvedených procesoch sa palivo nepovažuje za používané ako motorové palivo alebo vykurovacie palivo, ale na podporu chemického procesu. Spoločným prvkom pri vylúčení všetkých mineralogických procesov z rozsahu pôsobnosti smernice o zdaňovaní energie preto je, že palivo sa používa na chemický proces, a nie ako vykurovacie alebo motorové palivo. Oslobodenie od dane pre dotknuté procesy (19) bude odôvodnené, len ak sa vzťahuje paušálne na všetky mineralogické procesy, čím sa zabezpečí, aby sa všetky mineralogické procesy zdaňovali jednotne (20). Ako sa už uviedlo, to by bolo v súlade so zdôvodnením Komisie vo veci N 820/06. Skutočnosť, že v rôznych mineralogických procesoch sa môžu využívať rôzne suroviny a že keramický proces môže byť nezvratný, sú okolnosti, ktoré nie sú v tejto súvislosti relevantné.

| (40) | Okrem tohto z parlamentnej histórie zákona vyplýva, že cieľom plánovaného opatrenia je zlepšiť medzinárodné konkurenčné postavenie keramického priemyslu v Holandsku (21). V judikatúre Súdneho dvora sa objasňuje, že skutočnosť, že opatrením sa náklady v konkrétnom odvetví môžu dostať do lepšieho súladu s nákladmi konkurentov v členských štátoch, nemení skutočnosť, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc (22). |
| --- | --- |

(40)

Okrem tohto z parlamentnej histórie zákona vyplýva, že cieľom plánovaného opatrenia je zlepšiť medzinárodné konkurenčné postavenie keramického priemyslu v Holandsku (21). V judikatúre Súdneho dvora sa objasňuje, že skutočnosť, že opatrením sa náklady v konkrétnom odvetví môžu dostať do lepšieho súladu s nákladmi konkurentov v členských štátoch, nemení skutočnosť, že opatrenie predstavuje štátnu pomoc (22).

| (41) | Komisia preto rozhodla, že oslobodenie od dane je selektívne v tom, že zvýhodňuje výrobu určitého tovaru, a de facto určitých podnikov, a nemôže byť odôvodnené na základe celkovej štruktúry vnútroštátneho systému energetickej dane. |
| --- | --- |

(41)

Komisia preto rozhodla, že oslobodenie od dane je selektívne v tom, že zvýhodňuje výrobu určitého tovaru, a de facto určitých podnikov, a nemôže byť odôvodnené na základe celkovej štruktúry vnútroštátneho systému energetickej dane.

| (42) | VKO namietala proti záveru Komisie, že z dôvodu, že navrhované opatrenie sa bude vzťahovať na značnú časť prevádzkových nákladov, a tým umožní príjemcom účtovať nižšie ceny za ich keramické výrobky, naruší hospodársku súťaž na príslušných keramických trhoch alebo bude hroziť jej narušením. Podľa VKO predstavujú náklady na dodávku a využívanie energie násobok nákladov na energetickú daň. |
| --- | --- |

(42)

VKO namietala proti záveru Komisie, že z dôvodu, že navrhované opatrenie sa bude vzťahovať na značnú časť prevádzkových nákladov, a tým umožní príjemcom účtovať nižšie ceny za ich keramické výrobky, naruší hospodársku súťaž na príslušných keramických trhoch alebo bude hroziť jej narušením. Podľa VKO predstavujú náklady na dodávku a využívanie energie násobok nákladov na energetickú daň.

| (43) | Komisia považuje tento argument za irelevantný. Podľa judikatúry Súdneho dvora vedie zlepšenie konkurenčného postavenia podniku v dôsledku finančnej pomoci štátu k možnému narušeniu hospodárskej súťaže voči iným konkurenčným podnikom, ktoré takúto pomoc nedostávajú (23). Opatrenie patrí okrem toho do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keď „hrozí narušením hospodárskej súťaže“. Predmetné oslobodenie od dane môže narušiť hospodársku súťaž na keramických trhoch vzhľadom na to, že vedie k poklesu prevádzkových nákladov príjemcov. Okrem toho cieľom navrhovaného opatrenia je vlastne zlepšiť medzinárodné konkurenčné postavenie keramického priemyslu v Holandsku. Holandsko uviedlo, že oslobodenie od dane by aspoň v určitej miere obnovilo na vnútornom trhu rovnaké podmienky pre keramický priemysel. Logicky sa musí vyvodiť záver, aj bez podrobných údajov na potvrdenie vplyvu opatrenia v keramickom odvetví na hospodársku súťaž, že opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž na príslušných keramických trhoch. |
| --- | --- |

(43)

Komisia považuje tento argument za irelevantný. Podľa judikatúry Súdneho dvora vedie zlepšenie konkurenčného postavenia podniku v dôsledku finančnej pomoci štátu k možnému narušeniu hospodárskej súťaže voči iným konkurenčným podnikom, ktoré takúto pomoc nedostávajú (23). Opatrenie patrí okrem toho do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, keď „hrozí narušením hospodárskej súťaže“. Predmetné oslobodenie od dane môže narušiť hospodársku súťaž na keramických trhoch vzhľadom na to, že vedie k poklesu prevádzkových nákladov príjemcov. Okrem toho cieľom navrhovaného opatrenia je vlastne zlepšiť medzinárodné konkurenčné postavenie keramického priemyslu v Holandsku. Holandsko uviedlo, že oslobodenie od dane by aspoň v určitej miere obnovilo na vnútornom trhu rovnaké podmienky pre keramický priemysel. Logicky sa musí vyvodiť záver, aj bez podrobných údajov na potvrdenie vplyvu opatrenia v keramickom odvetví na hospodársku súťaž, že opatrenie môže narušiť hospodársku súťaž na príslušných keramických trhoch.

| (44) | Holandsko vysvetlilo, že tehliarsky priemysel v Holandsku, ktorý zodpovedá za 85 – 90 % spotreby zemného plynu a energie v holandskom keramickom priemysle, zamestnáva približne 1 500 pracovníkov. V roku 2008 dosiahol tento podsektor tržby vo výške 370 miliónov EUR. Holandský tehliarsky priemysel vyváža približne 20 % svojej ročnej produkcie, kým úroveň dovozu predstavuje 8 % ročnej holandskej produkcie. Z dôvodu hmotnosti tehál sa relevantný trh definuje ako rozprestierajúci sa približne 250 km od tehelne, v ktorej sa vyrábajú. Relevantnými konkurenčnými trhmi pre tento podsektor sú preto Spojené kráľovstvo, Nemecko a Belgicko. |
| --- | --- |

(44)

Holandsko vysvetlilo, že tehliarsky priemysel v Holandsku, ktorý zodpovedá za 85 – 90 % spotreby zemného plynu a energie v holandskom keramickom priemysle, zamestnáva približne 1 500 pracovníkov. V roku 2008 dosiahol tento podsektor tržby vo výške 370 miliónov EUR. Holandský tehliarsky priemysel vyváža približne 20 % svojej ročnej produkcie, kým úroveň dovozu predstavuje 8 % ročnej holandskej produkcie. Z dôvodu hmotnosti tehál sa relevantný trh definuje ako rozprestierajúci sa približne 250 km od tehelne, v ktorej sa vyrábajú. Relevantnými konkurenčnými trhmi pre tento podsektor sú preto Spojené kráľovstvo, Nemecko a Belgicko.

| (45) | Holandsko v liste z 26. mája 2009 požiadalo Komisiu, aby kvantifikovala a zdôvodnila svoj záver, že navrhované opatrenie narušilo hospodársku súťaž na relevantných trhoch keramického sektoru alebo hrozilo jej narušením, s ohľadom na údaje holandského Ústredného štatistického úradu (Centraal Bureau voor de Statistiek), ktoré Holandsko predložilo Komisii vo fáze predbežného preskúmania, a najmä na údaje o dovoze a vývoze tehál, ktoré sú uvedené v tabuľkách 1 a 2.

  Tabuľka 1


  Vývoz holandských tehál do Nemecka a Belgicka








  Rok | Percento | Podiel v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 59 % z celkovej sumy 255 miliónov EUR | 150 miliónov EUR |
| 2006 | 64 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR | 150 miliónov EUR |
| 2005 | 68 % z celkovej sumy 213 miliónov EUR | 145 miliónov EUR |
| 2004 | 74 % z celkovej sumy 242 miliónov EUR | 180 miliónov EUR |
| 2003 | 82 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR | 191 miliónov EUR |
| 2002 | 80 % z celkovej sumy 183 miliónov EUR | 146 miliónov EUR |
| 2001 | 95 % z celkovej sumy 189 miliónov EUR | 180 miliónov EUR |

(45)

Holandsko v liste z 26. mája 2009 požiadalo Komisiu, aby kvantifikovala a zdôvodnila svoj záver, že navrhované opatrenie narušilo hospodársku súťaž na relevantných trhoch keramického sektoru alebo hrozilo jej narušením, s ohľadom na údaje holandského Ústredného štatistického úradu (Centraal Bureau voor de Statistiek), ktoré Holandsko predložilo Komisii vo fáze predbežného preskúmania, a najmä na údaje o dovoze a vývoze tehál, ktoré sú uvedené v tabuľkách 1 a 2.

Tabuľka 1

Vývoz holandských tehál do Nemecka a Belgicka

Rok

Percento

Podiel v EUR

2007

59 % z celkovej sumy 255 miliónov EUR

150 miliónov EUR

2006

64 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR

150 miliónov EUR

2005

68 % z celkovej sumy 213 miliónov EUR

145 miliónov EUR

2004

74 % z celkovej sumy 242 miliónov EUR

180 miliónov EUR

2003

82 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR

191 miliónov EUR

2002

80 % z celkovej sumy 183 miliónov EUR

146 miliónov EUR

2001

95 % z celkovej sumy 189 miliónov EUR

180 miliónov EUR

| (46) | Číselné údaje v tabuľke 1 sa podľa Holandska musia chápať z hľadiska nasledujúcich skutočností. Na začiatku tohto storočia existovala výrazná stagnácia na trhoch výstavby obytných nehnuteľností v Nemecku a Holandsku (v roku 2000/2001 dosiahol nemecký tehliarsky priemysel stratu takmer 20 % tržieb a predaja). Neskôr sa situácia holandského a nemeckého trhu s bytovými nehnuteľnosťami zlepšila a vrchol dosiahla v rokoch 2006 a 2007. Podľa Holandska z údajov nemeckej federácie výrobcov dlaždíc, obkladačiek a strešnej škridly (Ziegelverband) vyplýva, že nemecký sektor sa oživil od roku 2004/2005. Holandsko však poznamenáva, že z číselných údajov holandského Ústredného štatistického úradu, ktoré boli predložené, vyplýva, že vývoz holandských tehál do Nemecka odvtedy zaostával. V krátkosti, na začiatku storočia nemecký aj holandský priemysel zaznamenali značné straty na nemeckom trhu, ale nemecký tehliarsky priemysel získal v dôsledku oživenia trhu obytných nehnuteľností v Nemecku, kým holandskí výrobcovia tehál nie. Podľa Holandska to potvrdzujú číselné údaje za dovoz z Nemecka uvedené v tabuľke 2.

  Tabuľka 2


  Dovoz z Nemecka do Holandska








  Rok | Percento | Podiel v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 42 % z celkovej sumy 91 miliónov EUR | 36 miliónov EUR |
| 2006 | 25 % z celkovej sumy 101 miliónov EUR | 25 miliónov EUR |
| 2005 | 22 % z celkovej sumy 82 miliónov EUR | 18 miliónov EUR |
| 2004 | 17 % z celkovej sumy 121 miliónov EUR | 21 miliónov EUR |
| 2003 | 16 % z celkovej sumy 110 miliónov EUR | 18 miliónov EUR |
| 2002 | 18 % z celkovej sumy 107 miliónov EUR | 20 miliónov EUR |
| 2001 | 11 % z celkovej sumy 124 miliónov EUR | 14 miliónov EUR |
| 2000 | 12 % z celkovej sumy 155 miliónov EUR | 19 miliónov EUR |

(46)

Číselné údaje v tabuľke 1 sa podľa Holandska musia chápať z hľadiska nasledujúcich skutočností. Na začiatku tohto storočia existovala výrazná stagnácia na trhoch výstavby obytných nehnuteľností v Nemecku a Holandsku (v roku 2000/2001 dosiahol nemecký tehliarsky priemysel stratu takmer 20 % tržieb a predaja). Neskôr sa situácia holandského a nemeckého trhu s bytovými nehnuteľnosťami zlepšila a vrchol dosiahla v rokoch 2006 a 2007. Podľa Holandska z údajov nemeckej federácie výrobcov dlaždíc, obkladačiek a strešnej škridly (Ziegelverband) vyplýva, že nemecký sektor sa oživil od roku 2004/2005. Holandsko však poznamenáva, že z číselných údajov holandského Ústredného štatistického úradu, ktoré boli predložené, vyplýva, že vývoz holandských tehál do Nemecka odvtedy zaostával. V krátkosti, na začiatku storočia nemecký aj holandský priemysel zaznamenali značné straty na nemeckom trhu, ale nemecký tehliarsky priemysel získal v dôsledku oživenia trhu obytných nehnuteľností v Nemecku, kým holandskí výrobcovia tehál nie. Podľa Holandska to potvrdzujú číselné údaje za dovoz z Nemecka uvedené v tabuľke 2.

Tabuľka 2

Dovoz z Nemecka do Holandska

Rok

Percento

Podiel v EUR

2007

42 % z celkovej sumy 91 miliónov EUR

36 miliónov EUR

2006

25 % z celkovej sumy 101 miliónov EUR

25 miliónov EUR

2005

22 % z celkovej sumy 82 miliónov EUR

18 miliónov EUR

2004

17 % z celkovej sumy 121 miliónov EUR

21 miliónov EUR

2003

16 % z celkovej sumy 110 miliónov EUR

18 miliónov EUR

2002

18 % z celkovej sumy 107 miliónov EUR

20 miliónov EUR

2001

11 % z celkovej sumy 124 miliónov EUR

14 miliónov EUR

2000

12 % z celkovej sumy 155 miliónov EUR

19 miliónov EUR

| (47) | Holandsko poukazuje na to, že číselné údaje v tabuľke 2 dokumentujú silný rast dovozu nemeckých tehál do Holandska od rokov 2006/2007. Z číselných údajov predložených Holandskom za prvý štvrťrok 2008 vyplýva, že tento trend pokračoval. Podľa Holandska nemecký keramický priemysel využíval oslobodenie od energetickej dane od augusta 2006, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2004.

  Tabuľka 3


  Vývoz z Holandska do členských štátov iných ako Belgicko a Nemecko (najmä Spojené kráľovstvo a Írsko)








  Rok | Percento | Podiel v eurách |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 40 % z celkovej sumy 255 miliónov EUR | 102 miliónov EUR |
| 2006 | 37 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR | 86 miliónov EUR |
| 2005 | 32 % z celkovej sumy 213 miliónov EUR | 68 miliónov EUR |
| 2004 | 17 % z celkovej sumy 242 miliónov EUR | 41 miliónov EUR |
| 2003 | 10 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR | 23 miliónov EUR |
| 2002 | 18 % z celkovej sumy 183 miliónov EUR | 32 miliónov EUR |
| 2001 | 12 % z celkovej sumy 189 miliónov EUR | 23 miliónov EUR |

(47)

Holandsko poukazuje na to, že číselné údaje v tabuľke 2 dokumentujú silný rast dovozu nemeckých tehál do Holandska od rokov 2006/2007. Z číselných údajov predložených Holandskom za prvý štvrťrok 2008 vyplýva, že tento trend pokračoval. Podľa Holandska nemecký keramický priemysel využíval oslobodenie od energetickej dane od augusta 2006, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2004.

Tabuľka 3

Vývoz z Holandska do členských štátov iných ako Belgicko a Nemecko (najmä Spojené kráľovstvo a Írsko)

Rok

Percento

Podiel v eurách

2007

40 % z celkovej sumy 255 miliónov EUR

102 miliónov EUR

2006

37 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR

86 miliónov EUR

2005

32 % z celkovej sumy 213 miliónov EUR

68 miliónov EUR

2004

17 % z celkovej sumy 242 miliónov EUR

41 miliónov EUR

2003

10 % z celkovej sumy 234 miliónov EUR

23 miliónov EUR

2002

18 % z celkovej sumy 183 miliónov EUR

32 miliónov EUR

2001

12 % z celkovej sumy 189 miliónov EUR

23 miliónov EUR

| (48) | K týmto číselným údajom sa Holandsko vyjadrilo, že dôležitým faktorom pomáhajúcim zdôvodniť zvýšený vývoz do týchto krajín je veľmi výhodný výmenný kurz medzi librou a eurom. Tvrdí, že tento faktor vyrovnáva vysoké dopravné náklady. |
| --- | --- |

(48)

K týmto číselným údajom sa Holandsko vyjadrilo, že dôležitým faktorom pomáhajúcim zdôvodniť zvýšený vývoz do týchto krajín je veľmi výhodný výmenný kurz medzi librou a eurom. Tvrdí, že tento faktor vyrovnáva vysoké dopravné náklady.

| (49) | Komisia uznáva, že z týchto informácií vyplýva, že význam Nemecka a Belgicka ako vývozných destinácií pre holandské tehly v období rokov 1998 – 2007 klesol, že sa dovoz nemeckých tehál do Holandska v období rokov 2000 – 2007 zvýšil a že vývoz do iných krajín ako Nemecko a Belgicko (najmä do Spojeného kráľovstva a Írska) sa v období rokov 2001 – 2007 zvýšil. Pokiaľ ide o číselné údaje predložené za ostatné krajiny, najmä za Spojené kráľovstvo a Írsko, vzrast vývozu je spôsobený najmä priaznivým výmenným kurzom. |
| --- | --- |

(49)

Komisia uznáva, že z týchto informácií vyplýva, že význam Nemecka a Belgicka ako vývozných destinácií pre holandské tehly v období rokov 1998 – 2007 klesol, že sa dovoz nemeckých tehál do Holandska v období rokov 2000 – 2007 zvýšil a že vývoz do iných krajín ako Nemecko a Belgicko (najmä do Spojeného kráľovstva a Írska) sa v období rokov 2001 – 2007 zvýšil. Pokiaľ ide o číselné údaje predložené za ostatné krajiny, najmä za Spojené kráľovstvo a Írsko, vzrast vývozu je spôsobený najmä priaznivým výmenným kurzom.

| (50) | Tieto číselné údaje poskytujú prehľad o obchodných tokoch v tehliarskom segmente medzi Holandskom a jeho okolitými krajinami Nemeckom, Belgickom a Spojeným kráľovstvom, ale neumožňujú vyvodiť záver, že daňové opatrenie nie je schopné narušiť hospodársku súťaž na relevantných trhoch keramického priemyslu. Na to, aby opatrenie patrilo do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, stačí, ako sa už uviedlo, aby existovala možnosť takého narušenia. |
| --- | --- |

(50)

Tieto číselné údaje poskytujú prehľad o obchodných tokoch v tehliarskom segmente medzi Holandskom a jeho okolitými krajinami Nemeckom, Belgickom a Spojeným kráľovstvom, ale neumožňujú vyvodiť záver, že daňové opatrenie nie je schopné narušiť hospodársku súťaž na relevantných trhoch keramického priemyslu. Na to, aby opatrenie patrilo do rozsahu pôsobnosti článku 107 ods. 1 ZFEÚ, stačí, ako sa už uviedlo, aby existovala možnosť takého narušenia.

| (51) | Opatrenie pravdepodobne ovplyvní obchod medzi členskými štátmi, keďže keramické výrobky sa kupujú a predávajú medzinárodne, ako vidno zo štatistických informácií predložených Holandskom, ktoré sú uvedené v tabuľkách 1, 2 a 3. |
| --- | --- |

(51)

Opatrenie pravdepodobne ovplyvní obchod medzi členskými štátmi, keďže keramické výrobky sa kupujú a predávajú medzinárodne, ako vidno zo štatistických informácií predložených Holandskom, ktoré sú uvedené v tabuľkách 1, 2 a 3.

| (52) | Z hľadiska uvedeného Komisia zastáva názor, že oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc, na ktorú sa vzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ. |
| --- | --- |

(52)

Z hľadiska uvedeného Komisia zastáva názor, že oznámené opatrenie predstavuje štátnu pomoc, na ktorú sa vzťahuje článok 107 ods. 1 ZFEÚ.

| (53) | Holandsko splnilo povinnosť uloženú článkom 108 ods. 3 ZFEÚ oznámením opatrenia pomoci pred jeho vykonaním. |
| --- | --- |

(53)

Holandsko splnilo povinnosť uloženú článkom 108 ods. 3 ZFEÚ oznámením opatrenia pomoci pred jeho vykonaním.

| (54) | Komisia zastáva názor, že navrhované oslobodenie by sa malo posúdiť z hľadiska usmernení o environmentálnej pomoci. Druhom oslobodenia od environmentálnej dane, ktorý je predmetom tohto oznámenia, sa výslovne zaoberá kapitola 4 usmernení o environmentálnej pomoci Pomoc vo forme znížení environmentálnych daní alebo oslobodení od nich. Na posúdenie predmetného oslobodenia od dane sa kapitola 4 usmernení o environmentálnej pomoci musí považovať za vyčerpávajúcu. Opatrenie sa preto nemôže posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ako tvrdilo Holandsko. |
| --- | --- |

(54)

Komisia zastáva názor, že navrhované oslobodenie by sa malo posúdiť z hľadiska usmernení o environmentálnej pomoci. Druhom oslobodenia od environmentálnej dane, ktorý je predmetom tohto oznámenia, sa výslovne zaoberá kapitola 4 usmernení o environmentálnej pomoci Pomoc vo forme znížení environmentálnych daní alebo oslobodení od nich. Na posúdenie predmetného oslobodenia od dane sa kapitola 4 usmernení o environmentálnej pomoci musí považovať za vyčerpávajúcu. Opatrenie sa preto nemôže posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ, ako tvrdilo Holandsko.

| (55) | Holandsko sa zhoduje s Komisiou, že navrhované opatrenie sa musí považovať za „oslobodenie od environmentálnej dane“ v zmysle usmernení o environmentálnej pomoci (24). Holandsko to však nepovažuje za dostatočné na to, aby opatrenie patrilo do rozsahu pôsobnosti usmernení. Podľa názoru Holandska opatrenie nespĺňa požiadavku v bode 151 usmernení, v ktorom sa hovorí o opatrení, ktoré „aspoň nepriamo prispieva k zlepšeniu úrovne ochrany životného prostredia“, keďže navrhované oslobodenie nemá tento cieľ. |
| --- | --- |

(55)

Holandsko sa zhoduje s Komisiou, že navrhované opatrenie sa musí považovať za „oslobodenie od environmentálnej dane“ v zmysle usmernení o environmentálnej pomoci (24). Holandsko to však nepovažuje za dostatočné na to, aby opatrenie patrilo do rozsahu pôsobnosti usmernení. Podľa názoru Holandska opatrenie nespĺňa požiadavku v bode 151 usmernení, v ktorom sa hovorí o opatrení, ktoré „aspoň nepriamo prispieva k zlepšeniu úrovne ochrany životného prostredia“, keďže navrhované oslobodenie nemá tento cieľ.

| (56) | Toto zdôvodnenie nie je možné uznať. Názov kapitoly 4 usmernení o environmentálnej pomoci (Pomoc vo forme znížení environmentálnych daní alebo oslobodení od nich), ako aj prvá časť bodu 151 – ktorá je totožná – dokazujú, že táto kapitola sa vzťahuje na navrhovanú pomoc. Táto kapitola obsahuje podrobné ustanovenia, v ktorých sa vysvetľujú okolnosti, za ktorých sa oslobodenia od environmentálnych daní považujú za zlučiteľné s vnútorným trhom. V bode 151 usmernení sa ustanovuje všeobecná podmienka zlučiteľností oslobodení od environmentálnych daní podľa kapitoly 4. Uvádza sa v ňom, že pomoc možno vyhlásiť za zlučiteľnú iba v prípade, ak „aspoň nepriamo prispieva k zlepšeniu úrovne ochrany životného prostredia“. |
| --- | --- |

(56)

Toto zdôvodnenie nie je možné uznať. Názov kapitoly 4 usmernení o environmentálnej pomoci (Pomoc vo forme znížení environmentálnych daní alebo oslobodení od nich), ako aj prvá časť bodu 151 – ktorá je totožná – dokazujú, že táto kapitola sa vzťahuje na navrhovanú pomoc. Táto kapitola obsahuje podrobné ustanovenia, v ktorých sa vysvetľujú okolnosti, za ktorých sa oslobodenia od environmentálnych daní považujú za zlučiteľné s vnútorným trhom. V bode 151 usmernení sa ustanovuje všeobecná podmienka zlučiteľností oslobodení od environmentálnych daní podľa kapitoly 4. Uvádza sa v ňom, že pomoc možno vyhlásiť za zlučiteľnú iba v prípade, ak „aspoň nepriamo prispieva k zlepšeniu úrovne ochrany životného prostredia“.

| (57) | Na objasnenie zámeru bodu 151 usmernení o environmentálnej pomoci Komisia poznamenáva, že navrhované oslobodenie od environmentálnej dane môže zabezpečiť reálnosť stanovenia alebo udržania vyšších sadzieb vnútroštátnej environmentálnej dane pre ostatné podniky, aby aspoň nepriamo mohla mať pozitívny environmentálny vplyv (25). Komisia nechápe žiadny z argumentov, ktoré Holandsko alebo organizácia VKO predložili na preukázanie toho, že navrhované oslobodenie prispeje k pokračujúcemu uplatňovaniu predmetnej holandskej environmentálnej dane. Holandsko tvrdí, že daňová sadzba v najvyššom pásme sa zvýši súčasne s nadobudnutím účinnosti oslobodenia, ale tvrdí to s cieľom dokázať, že navrhované oslobodenie nebude viesť k strate štátnych zdrojov, a zdá sa, že ani netvrdí, že navrhované oslobodenie je potrebné na umožnenie takéhoto zvýšenia. Preto sa nepreukázalo, že bod 151 usmernení o environmentálnej pomoci bol splnený. |
| --- | --- |

(57)

Na objasnenie zámeru bodu 151 usmernení o environmentálnej pomoci Komisia poznamenáva, že navrhované oslobodenie od environmentálnej dane môže zabezpečiť reálnosť stanovenia alebo udržania vyšších sadzieb vnútroštátnej environmentálnej dane pre ostatné podniky, aby aspoň nepriamo mohla mať pozitívny environmentálny vplyv (25). Komisia nechápe žiadny z argumentov, ktoré Holandsko alebo organizácia VKO predložili na preukázanie toho, že navrhované oslobodenie prispeje k pokračujúcemu uplatňovaniu predmetnej holandskej environmentálnej dane. Holandsko tvrdí, že daňová sadzba v najvyššom pásme sa zvýši súčasne s nadobudnutím účinnosti oslobodenia, ale tvrdí to s cieľom dokázať, že navrhované oslobodenie nebude viesť k strate štátnych zdrojov, a zdá sa, že ani netvrdí, že navrhované oslobodenie je potrebné na umožnenie takéhoto zvýšenia. Preto sa nepreukázalo, že bod 151 usmernení o environmentálnej pomoci bol splnený.

| (58) | Komisia vyžiadala od Holandska informácie, aby mohla posúdiť zlučiteľnosť pomoci na základe kritérií ustanovených v kapitole 4 usmernení o environmentálnej pomoci, s osobitným zreteľom na nevyhnutnosť a proporcionalitu pomoci a na jej vplyv na keramický priemysel, ako sa vyžaduje v bodoch 155 – 159 usmernení (26). |
| --- | --- |

(58)

Komisia vyžiadala od Holandska informácie, aby mohla posúdiť zlučiteľnosť pomoci na základe kritérií ustanovených v kapitole 4 usmernení o environmentálnej pomoci, s osobitným zreteľom na nevyhnutnosť a proporcionalitu pomoci a na jej vplyv na keramický priemysel, ako sa vyžaduje v bodoch 155 – 159 usmernení (26).

| (59) | Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pomoci, Komisia položila mnoho konkrétnych otázok, aby bola schopná posúdiť, či podstatné zvýšenie výrobných nákladov holandského keramického priemyslu (v dôsledku environmentálnej dane) by sa mohlo preniesť na zákazníkov bez toho, aby to viedlo k podstatnému zníženiu predaja. Informácie sa vyžiadali aj k týmto bodom, a to najmä: číselné údaje o predaji keramického priemyslu na relevantných trhoch počas posledných 10 rokov; sadzba energetickej dane a celková výška zaplatenej dane; celkové náklady na energiu za podnik počas posledných 10 rokov; odhady elasticity cien výrobkov odvetvia na relevantných trhoch; odhady zníženia predaja alebo zisku, alebo oboch; informácie o vývoji obchodných tokov holandského keramického priemyslu v Holandsku a mimo Holandska na relevantné geografické trhy a z nich; trhové podiely príjemcov na relevantných geografických trhoch; a akýkoľvek ďalší faktor, ktorý by mohol hrať úlohu pri posúdení možností prenosu nákladov. Komisia položila Holandsku aj otázky týkajúce sa proporcionality pomoci so zreteľom na bod 159 usmernení o environmentálnej pomoci. |
| --- | --- |

(59)

Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pomoci, Komisia položila mnoho konkrétnych otázok, aby bola schopná posúdiť, či podstatné zvýšenie výrobných nákladov holandského keramického priemyslu (v dôsledku environmentálnej dane) by sa mohlo preniesť na zákazníkov bez toho, aby to viedlo k podstatnému zníženiu predaja. Informácie sa vyžiadali aj k týmto bodom, a to najmä: číselné údaje o predaji keramického priemyslu na relevantných trhoch počas posledných 10 rokov; sadzba energetickej dane a celková výška zaplatenej dane; celkové náklady na energiu za podnik počas posledných 10 rokov; odhady elasticity cien výrobkov odvetvia na relevantných trhoch; odhady zníženia predaja alebo zisku, alebo oboch; informácie o vývoji obchodných tokov holandského keramického priemyslu v Holandsku a mimo Holandska na relevantné geografické trhy a z nich; trhové podiely príjemcov na relevantných geografických trhoch; a akýkoľvek ďalší faktor, ktorý by mohol hrať úlohu pri posúdení možností prenosu nákladov. Komisia položila Holandsku aj otázky týkajúce sa proporcionality pomoci so zreteľom na bod 159 usmernení o environmentálnej pomoci.

| (60) | Holandsko v odpovedi na list Komisie zo 7. októbra 2009 predložilo informácie v súvislosti s hypotetickým priemerným výrobcom tehál v Holandsku (27). Holandsko uviedlo, že nie je možné odpovedať na otázky Komisie za všetky podsektory holandského keramického priemyslu, keďže v niektorých podsektoroch, ako dlaždice a obkladačky, keramické rúry a sanitárne keramické výrobky, existuje len jeden holandský dodávateľ. Reprezentatívnu situáciu by bolo možné opísať za výrobcov tehál, keďže v Holandsku ich je v súčasnosti 13, približne so 40 výrobnými miestami. V iných prípadoch, napríklad v prípade dekoratívnych hrnčiarskych výrobkov, Holandsko dospelo k záveru, že v krátkej časovej lehote nie je možné získať dostatočné informácie o príslušnom podsektore. |
| --- | --- |

(60)

Holandsko v odpovedi na list Komisie zo 7. októbra 2009 predložilo informácie v súvislosti s hypotetickým priemerným výrobcom tehál v Holandsku (27). Holandsko uviedlo, že nie je možné odpovedať na otázky Komisie za všetky podsektory holandského keramického priemyslu, keďže v niektorých podsektoroch, ako dlaždice a obkladačky, keramické rúry a sanitárne keramické výrobky, existuje len jeden holandský dodávateľ. Reprezentatívnu situáciu by bolo možné opísať za výrobcov tehál, keďže v Holandsku ich je v súčasnosti 13, približne so 40 výrobnými miestami. V iných prípadoch, napríklad v prípade dekoratívnych hrnčiarskych výrobkov, Holandsko dospelo k záveru, že v krátkej časovej lehote nie je možné získať dostatočné informácie o príslušnom podsektore.

| (61) | Komisia upozorňuje, že v rozhodnutí o začatí konania z 11. februára 2009 uviedla, že o tieto doplňujúce informácie – vrátane informácií o rôznych segmentoch keramického priemyslu stanovených Holandskom – už požiadala počas fázy predbežného preskúmania, ale tieto informácie neboli k dispozícii. |
| --- | --- |

(61)

Komisia upozorňuje, že v rozhodnutí o začatí konania z 11. februára 2009 uviedla, že o tieto doplňujúce informácie – vrátane informácií o rôznych segmentoch keramického priemyslu stanovených Holandskom – už požiadala počas fázy predbežného preskúmania, ale tieto informácie neboli k dispozícii.

| (62) | Komisia sa nedomnieva, že informácie o jednom hypotetickom priemernom výrobcovi tehál sú dostatočné na posúdenie zlučiteľnosti navrhovaného oslobodenia od dane vo vzťahu ku keramickému priemyslu v Holandsku ako celku, keďže jeden priemerný výrobca sa nemôže považovať za reprezentatívneho za celý priemysel. Ako zdôraznilo samotné Holandsko v súvislosti s údajmi o dovoze a vývoze predloženými Komisii, príslušné informácie sa týkajú len tehliarskeho segmentu a nemôžu sa automaticky použiť ako model pre trendy v iných segmentoch keramického priemyslu, keďže každý segment keramického priemyslu má svoju konkrétnu kombináciu výrobkov/trhov, v ktorej hrajú úlohu iné ekonomické faktory. VKO vo svojom vyjadrení z 24. mája 2009 dospela k podobnému záveru (28). Argument, že o podsektoroch, v ktorých pôsobí len jeden príjemca, nemožno predložiť žiadne informácie, nie je presvedčivý. Presne naopak, mohlo by byť jednoduchšie získať informácie o jednotlivom podniku (ako sa v poslednom období preukázalo v dánskej veci) (29). |
| --- | --- |

(62)

Komisia sa nedomnieva, že informácie o jednom hypotetickom priemernom výrobcovi tehál sú dostatočné na posúdenie zlučiteľnosti navrhovaného oslobodenia od dane vo vzťahu ku keramickému priemyslu v Holandsku ako celku, keďže jeden priemerný výrobca sa nemôže považovať za reprezentatívneho za celý priemysel. Ako zdôraznilo samotné Holandsko v súvislosti s údajmi o dovoze a vývoze predloženými Komisii, príslušné informácie sa týkajú len tehliarskeho segmentu a nemôžu sa automaticky použiť ako model pre trendy v iných segmentoch keramického priemyslu, keďže každý segment keramického priemyslu má svoju konkrétnu kombináciu výrobkov/trhov, v ktorej hrajú úlohu iné ekonomické faktory. VKO vo svojom vyjadrení z 24. mája 2009 dospela k podobnému záveru (28). Argument, že o podsektoroch, v ktorých pôsobí len jeden príjemca, nemožno predložiť žiadne informácie, nie je presvedčivý. Presne naopak, mohlo by byť jednoduchšie získať informácie o jednotlivom podniku (ako sa v poslednom období preukázalo v dánskej veci) (29).

| (63) | Okrem toho, časť žiadaných informácií nebola predložená. Ako sa uvádza v odôvodnení 59, Komisia požiadala napríklad o informácie týkajúce sa nevyhnutnosti a proporcionality pomoci. Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pomoci, Komisia vyžiadala odhady elasticity cien výrobkov tohto odvetvia na relevantných trhoch, odhady zníženia predaja alebo zisku, alebo oboch, trhové podiely príjemcov na relevantných geografických trhoch, a vývoj podielov holandských výrobcov na týchto trhoch. List Komisie z 9. októbra 2009 poskytol Holandsku mimoriadnu príležitosť predložiť chýbajúce informácie, ale tieto neboli dodané. |
| --- | --- |

(63)

Okrem toho, časť žiadaných informácií nebola predložená. Ako sa uvádza v odôvodnení 59, Komisia požiadala napríklad o informácie týkajúce sa nevyhnutnosti a proporcionality pomoci. Pokiaľ ide o nevyhnutnosť pomoci, Komisia vyžiadala odhady elasticity cien výrobkov tohto odvetvia na relevantných trhoch, odhady zníženia predaja alebo zisku, alebo oboch, trhové podiely príjemcov na relevantných geografických trhoch, a vývoj podielov holandských výrobcov na týchto trhoch. List Komisie z 9. októbra 2009 poskytol Holandsku mimoriadnu príležitosť predložiť chýbajúce informácie, ale tieto neboli dodané.

| (64) | Na základe dostupných informácií možno vykonať nasledujúcu analýzu za tehliarsky segment. |
| --- | --- |

(64)

Na základe dostupných informácií možno vykonať nasledujúcu analýzu za tehliarsky segment.

| (65) | V bode 155 usmernení o environmentálnej pomoci sa uvádza, že pri analýze daňových schém, ktoré obsahujú prvky štátnej pomoci v podobe zníženia environmentálnej dane alebo oslobodenia od nej, bude Komisia analyzovať najmä nevyhnutnosť a proporcionalitu pomoci a jej účinky na úrovni príslušných hospodárskych odvetví. |
| --- | --- |

(65)

V bode 155 usmernení o environmentálnej pomoci sa uvádza, že pri analýze daňových schém, ktoré obsahujú prvky štátnej pomoci v podobe zníženia environmentálnej dane alebo oslobodenia od nej, bude Komisia analyzovať najmä nevyhnutnosť a proporcionalitu pomoci a jej účinky na úrovni príslušných hospodárskych odvetví.

| (66) | V bode 158 usmernení o environmentálnej pomoci sa uvádza, že Komisia bude považovať pomoc za nevyhnutnú, ak sú splnené nasledujúce tri podmienky. Po prvé, výber príjemcov musí byť založený na objektívnych a transparentných kritériách a pomoc musí byť zásadne poskytnutá všetkým účastníkom hospodárskej súťaže v tom istom odvetví, ak sa v skutočnosti nachádzajú v podobnej situácii [bod 158 písm. a) usmernení]. Po druhé, neznížená daň musí viesť k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov [bod 158 písm. b)]. Po tretie, musí existovať istota, že podstatné zvýšenie výrobných nákladov nemôže byť prenesené na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k významnému zníženiu predaja [bod 158 písm. c)]. V tomto smere členský štát môže predložiť odhady, okrem iného o cenovej elasticite výrobkov príslušného odvetvia na relevantnom geografickom trhu a o znížení predaja alebo zisku za podniky v príslušnom odvetví alebo kategórií. |
| --- | --- |

(66)

V bode 158 usmernení o environmentálnej pomoci sa uvádza, že Komisia bude považovať pomoc za nevyhnutnú, ak sú splnené nasledujúce tri podmienky. Po prvé, výber príjemcov musí byť založený na objektívnych a transparentných kritériách a pomoc musí byť zásadne poskytnutá všetkým účastníkom hospodárskej súťaže v tom istom odvetví, ak sa v skutočnosti nachádzajú v podobnej situácii [bod 158 písm. a) usmernení]. Po druhé, neznížená daň musí viesť k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov [bod 158 písm. b)]. Po tretie, musí existovať istota, že podstatné zvýšenie výrobných nákladov nemôže byť prenesené na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k významnému zníženiu predaja [bod 158 písm. c)]. V tomto smere členský štát môže predložiť odhady, okrem iného o cenovej elasticite výrobkov príslušného odvetvia na relevantnom geografickom trhu a o znížení predaja alebo zisku za podniky v príslušnom odvetví alebo kategórií.

| (67) | Holandsko tvrdilo, že oslobodenie je zamerané na keramický proces: všetci výrobcovia keramických výrobkov a všetci konkurenti v keramickom odvetví (alebo na tom istom relevantnom trhu, ak sa v skutočnosti nachádzajú v podobnej situácii) sú oprávnení na oslobodenie za predpokladu, že spĺňajú nasledujúce testy:






  — | musí existovať ponuka zemného plynu, |
| --- | --- | --- |

(67)

Holandsko tvrdilo, že oslobodenie je zamerané na keramický proces: všetci výrobcovia keramických výrobkov a všetci konkurenti v keramickom odvetví (alebo na tom istom relevantnom trhu, ak sa v skutočnosti nachádzajú v podobnej situácii) sú oprávnení na oslobodenie za predpokladu, že spĺňajú nasledujúce testy:

—

musí existovať ponuka zemného plynu,

| — | zemný plyn sa musí používať v zariadeniach na výrobu výrobkov ohrevom, |
| --- | --- |

—

zemný plyn sa musí používať v zariadeniach na výrobu výrobkov ohrevom,

| — | výrobky musia pozostávať aspoň z 90 % z hliny. |
| --- | --- |

—

výrobky musia pozostávať aspoň z 90 % z hliny.

| (68) | Tieto testy sú uvedené v navrhovaných právnych predpisoch (30). Zdá sa preto, že kritériá určujúce výber príjemcov sú objektívne aj transparentné. |
| --- | --- |

(68)

Tieto testy sú uvedené v navrhovaných právnych predpisoch (30). Zdá sa preto, že kritériá určujúce výber príjemcov sú objektívne aj transparentné.

| (69) | Požiadavka, aby neznížená daň viedla k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov, sa bude považovať za splnenú, ako sa vysvetľuje v poznámke pod čiarou 55 usmernenia, ak príjemca je „energeticky náročný podnik“ vymedzený v článku 17 ods. 1 písm. a) smernice o zdaňovaní energie, t. j. podnik, v ktorom buď nákupy energetických výrobkov a elektriny dosahujú prinajmenšom 3,0 % výrobnej hodnoty (31) alebo výška platenej vnútroštátnej energetickej dane dosahuje prinajmenšom 0,5 % pridanej hodnoty. |
| --- | --- |

(69)

Požiadavka, aby neznížená daň viedla k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov, sa bude považovať za splnenú, ako sa vysvetľuje v poznámke pod čiarou 55 usmernenia, ak príjemca je „energeticky náročný podnik“ vymedzený v článku 17 ods. 1 písm. a) smernice o zdaňovaní energie, t. j. podnik, v ktorom buď nákupy energetických výrobkov a elektriny dosahujú prinajmenšom 3,0 % výrobnej hodnoty (31) alebo výška platenej vnútroštátnej energetickej dane dosahuje prinajmenšom 0,5 % pridanej hodnoty.

| (70) | Holandsko uviedlo, že výrobcovia tehál patria do skupiny energeticky náročných používateľov, keďže ich náklady na energiu dosahujú 20 – 30 % ich celkových výrobných nákladov. Holandsko nekonkretizovalo, aké sú celkové výrobné náklady v pomere k výrobnej hodnote; možno však predpokladať, že za normálnej obchodnej situácie, t. j. keď sa tovar predáva za cenu presahujúcu výrobné náklady, výrobné náklady budú nižšie ako výrobná hodnota, keďže výrobná hodnota je spojená s tržbami, a teda s cenou predaných výrobkov. Pri predpoklade, že obchodná situácia je normálna, bude preto podiel nákladov na energiu vo výrobnej hodnote nižší ako podiel nákladov na energiu vo výrobných nákladoch uvedený Holandskom. Výrobná hodnota pritom zatiaľ nepresiahne výrobné náklady, a možno tiež predpokladať, že sa podiel nákladov na energiu dostane z 20 – 30 %, keď menovateľom sú výrobné náklady, na hodnotu pod 3 %, keď menovateľom je výrobná hodnota. Komisia v dôsledku toho uznáva, že podniky v holandskom keramickom priemysle sú „energeticky náročné podniky“ vymedzené v uvedenej smernici, takže požiadavka podstatného zvýšenia nákladov v bode 158 písm. b) je splnená. Komisia preto vychádza pri svojom posúdení z právnej domnienky uvedenej v poznámke pod čiarou č. 55 usmernení o environmentálnej pomoci. |
| --- | --- |

(70)

Holandsko uviedlo, že výrobcovia tehál patria do skupiny energeticky náročných používateľov, keďže ich náklady na energiu dosahujú 20 – 30 % ich celkových výrobných nákladov. Holandsko nekonkretizovalo, aké sú celkové výrobné náklady v pomere k výrobnej hodnote; možno však predpokladať, že za normálnej obchodnej situácie, t. j. keď sa tovar predáva za cenu presahujúcu výrobné náklady, výrobné náklady budú nižšie ako výrobná hodnota, keďže výrobná hodnota je spojená s tržbami, a teda s cenou predaných výrobkov. Pri predpoklade, že obchodná situácia je normálna, bude preto podiel nákladov na energiu vo výrobnej hodnote nižší ako podiel nákladov na energiu vo výrobných nákladoch uvedený Holandskom. Výrobná hodnota pritom zatiaľ nepresiahne výrobné náklady, a možno tiež predpokladať, že sa podiel nákladov na energiu dostane z 20 – 30 %, keď menovateľom sú výrobné náklady, na hodnotu pod 3 %, keď menovateľom je výrobná hodnota. Komisia v dôsledku toho uznáva, že podniky v holandskom keramickom priemysle sú „energeticky náročné podniky“ vymedzené v uvedenej smernici, takže požiadavka podstatného zvýšenia nákladov v bode 158 písm. b) je splnená. Komisia preto vychádza pri svojom posúdení z právnej domnienky uvedenej v poznámke pod čiarou č. 55 usmernení o environmentálnej pomoci.

| (71) | Pokiaľ ide o kritérium v bode 158 písm. c) usmernení o environmentálnej pomoci, boli položené podrobné otázky s cieľom posúdiť, či podstatné zvýšenie výrobných nákladov by sa mohlo preniesť na zákazníkov bez toho, aby viedlo k podstatnému zníženiu predaja. Od Holandska sa predovšetkým žiadalo, aby poskytlo informácie o číselných údajoch predaja keramického priemyslu na relevantných trhoch počas posledných 10 rokov; sadzbe energetickej dane a celkovej výške zaplatenej dane; celkových nákladoch na energiu na podnik počas posledných 10 rokov; odhadoch elasticity cien výrobkov odvetvia na relevantných trhoch; odhadoch zníženia predaja alebo zisku, alebo o oboch; informácie o vývoji obchodných tokov v holandskom keramickom priemysle v Holandsku a mimo Holandska na relevantné geografické trhy a z nich; trhových podieloch príjemcov na relevantných geografických trhoch; a o akomkoľvek ďalšom faktore, ktorý by mohol hrať úlohu pri posudzovaní možností prenosu nákladov (pozri odôvodnenia 59 a 63). |
| --- | --- |

(71)

Pokiaľ ide o kritérium v bode 158 písm. c) usmernení o environmentálnej pomoci, boli položené podrobné otázky s cieľom posúdiť, či podstatné zvýšenie výrobných nákladov by sa mohlo preniesť na zákazníkov bez toho, aby viedlo k podstatnému zníženiu predaja. Od Holandska sa predovšetkým žiadalo, aby poskytlo informácie o číselných údajoch predaja keramického priemyslu na relevantných trhoch počas posledných 10 rokov; sadzbe energetickej dane a celkovej výške zaplatenej dane; celkových nákladoch na energiu na podnik počas posledných 10 rokov; odhadoch elasticity cien výrobkov odvetvia na relevantných trhoch; odhadoch zníženia predaja alebo zisku, alebo o oboch; informácie o vývoji obchodných tokov v holandskom keramickom priemysle v Holandsku a mimo Holandska na relevantné geografické trhy a z nich; trhových podieloch príjemcov na relevantných geografických trhoch; a o akomkoľvek ďalšom faktore, ktorý by mohol hrať úlohu pri posudzovaní možností prenosu nákladov (pozri odôvodnenia 59 a 63).

| (72) | Holandsko potvrdilo, že príslušné náklady môžu byť v zásade prenesené, ale tvrdí, že je to stále náročnejšie. Výrobcovia, ktorí v posledných rokoch neboli schopní preniesť svoje náklady, ukončili činnosť alebo sa dostali do úpadku. Holandsko však neposkytlo žiadny dôkaz na preukázanie príčinnej súvislosti medzi nákladmi na dane a skutočnosťou, že tieto podniky sa dostali do úpadku. Komisia poznamenáva, že je úlohou členského štátu poskytnúť potrebné informácie na podporu svojich tvrdení. |
| --- | --- |

(72)

Holandsko potvrdilo, že príslušné náklady môžu byť v zásade prenesené, ale tvrdí, že je to stále náročnejšie. Výrobcovia, ktorí v posledných rokoch neboli schopní preniesť svoje náklady, ukončili činnosť alebo sa dostali do úpadku. Holandsko však neposkytlo žiadny dôkaz na preukázanie príčinnej súvislosti medzi nákladmi na dane a skutočnosťou, že tieto podniky sa dostali do úpadku. Komisia poznamenáva, že je úlohou členského štátu poskytnúť potrebné informácie na podporu svojich tvrdení.

| (73) | Holandsko tiež uviedlo, že cenová elasticita dopytu po tehlách je nízka, ale nedoložilo to odkazom na skutočné údaje. |
| --- | --- |

(73)

Holandsko tiež uviedlo, že cenová elasticita dopytu po tehlách je nízka, ale nedoložilo to odkazom na skutočné údaje.

| (74) | Holandsko vysvetlilo, že hospodárska súťaž v tehliarskom priemysle postupne rastie v dôsledku dovozu podobných tehál vyrábaných konkurentmi v iných členských štátoch, a že podiel tehál vyrábaných v Holandsku na trhu klesá. V prílohe k listu z 30. októbra 2009 Holandsko predložilo údaje o dovoze a vývoze, z ktorých vyplýva, že dovoz z Nemecka do Holandska sa v posledných rokoch zvýšil a že vývoz z Holandska do Nemecka a Belgicka sa znížil (32). Hlavným dôvodom podľa Holandska je, že zahraniční výrobcovia tehál využívajú oslobodenie od energetickej dane, kým holandskí výrobcovia nie. |
| --- | --- |

(74)

Holandsko vysvetlilo, že hospodárska súťaž v tehliarskom priemysle postupne rastie v dôsledku dovozu podobných tehál vyrábaných konkurentmi v iných členských štátoch, a že podiel tehál vyrábaných v Holandsku na trhu klesá. V prílohe k listu z 30. októbra 2009 Holandsko predložilo údaje o dovoze a vývoze, z ktorých vyplýva, že dovoz z Nemecka do Holandska sa v posledných rokoch zvýšil a že vývoz z Holandska do Nemecka a Belgicka sa znížil (32). Hlavným dôvodom podľa Holandska je, že zahraniční výrobcovia tehál využívajú oslobodenie od energetickej dane, kým holandskí výrobcovia nie.

| (75) | Štátna pomoc vrátane oslobodenia od environmentálnej dane však zo zásady nemôže byť odôvodnená len existenciou porovnateľných opatrení v iných členských štátoch. Uznanie takéhoto odôvodnenia by predstavovalo uznanie, že existencia štátnych opatrení v jednom členskom štáte umožňuje ostatným členským štátom prijať vyrovnávacie opatrenia na zmiernenie škodlivého vplyvu na svoj vlastný priemysel. Z hľadiska štátnej pomoci nie je možné akceptovať odvetné opatrenie tohto druhu. Skutočným prostriedkom nápravy škody spôsobenej štátnou pomocou nie sú závody v dotovaní, ale presadzovanie pravidiel štátnej pomoci vrátane usmernení o environmentálnej pomoci. Oznámené opatrenie preto nemôže byť nijakým spôsobom odôvodnené len ako oprávnený prostriedok nápravy pomoci, ktorej existencia sa predpokladá na inom mieste – ak má byť schválená, musí sa preukázať, že nastalo podstatné zvýšenie nákladov a že náklady nie je možné preniesť na zákazníkov. |
| --- | --- |

(75)

Štátna pomoc vrátane oslobodenia od environmentálnej dane však zo zásady nemôže byť odôvodnená len existenciou porovnateľných opatrení v iných členských štátoch. Uznanie takéhoto odôvodnenia by predstavovalo uznanie, že existencia štátnych opatrení v jednom členskom štáte umožňuje ostatným členským štátom prijať vyrovnávacie opatrenia na zmiernenie škodlivého vplyvu na svoj vlastný priemysel. Z hľadiska štátnej pomoci nie je možné akceptovať odvetné opatrenie tohto druhu. Skutočným prostriedkom nápravy škody spôsobenej štátnou pomocou nie sú závody v dotovaní, ale presadzovanie pravidiel štátnej pomoci vrátane usmernení o environmentálnej pomoci. Oznámené opatrenie preto nemôže byť nijakým spôsobom odôvodnené len ako oprávnený prostriedok nápravy pomoci, ktorej existencia sa predpokladá na inom mieste – ak má byť schválená, musí sa preukázať, že nastalo podstatné zvýšenie nákladov a že náklady nie je možné preniesť na zákazníkov.

| (76) | Napriek obmedzeniam týkajúcim sa prepravných nákladov, ktoré zmenšujú geografický trh pre tehly na 250 km, z predložených informácií môže Komisia dospieť k záveru, že tehliarsky priemysel je otvorený pre obchod medzi členskými štátmi. Holandsko uviedlo, že 20 % tehál vyrobených ročne sa vyvezie. Z poskytnutých údajov bola Komisia schopná vypočítať približnú hodnotu intenzity obchodu (33), ktorá predstavuje 75 %. Vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú konzistentné údaje, sa však tento číselný údaj o intenzite obchodu musel vypočítať na základe údajov z roku 2007 za obchodné toky, a na základe údajov z roku 2008 za tržby. Tieto skutočnosti môžu naznačovať, že tento priemysel má ťažkosti s prenesením daňového zaťaženia uloženého Holandskom. Tvrdenie, že je náročné preniesť zvýšenie nákladov, je však v rozpore s vyjadrením Holandska, že daň bola zatiaľ prenesená, a skutočnosťou, že počas obdobia, za ktoré boli predložené údaje, sa vývoz holandského tehliarskeho priemyslu zvýšil zo 189 miliónov EUR v roku 2001 na 225 miliónov EUR v roku 2007. Vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú ďalšie informácie a údaje, nie je možná ďalšia presvedčivá analýza. |
| --- | --- |

(76)

Napriek obmedzeniam týkajúcim sa prepravných nákladov, ktoré zmenšujú geografický trh pre tehly na 250 km, z predložených informácií môže Komisia dospieť k záveru, že tehliarsky priemysel je otvorený pre obchod medzi členskými štátmi. Holandsko uviedlo, že 20 % tehál vyrobených ročne sa vyvezie. Z poskytnutých údajov bola Komisia schopná vypočítať približnú hodnotu intenzity obchodu (33), ktorá predstavuje 75 %. Vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú konzistentné údaje, sa však tento číselný údaj o intenzite obchodu musel vypočítať na základe údajov z roku 2007 za obchodné toky, a na základe údajov z roku 2008 za tržby. Tieto skutočnosti môžu naznačovať, že tento priemysel má ťažkosti s prenesením daňového zaťaženia uloženého Holandskom. Tvrdenie, že je náročné preniesť zvýšenie nákladov, je však v rozpore s vyjadrením Holandska, že daň bola zatiaľ prenesená, a skutočnosťou, že počas obdobia, za ktoré boli predložené údaje, sa vývoz holandského tehliarskeho priemyslu zvýšil zo 189 miliónov EUR v roku 2001 na 225 miliónov EUR v roku 2007. Vzhľadom na skutočnosť, že neexistujú ďalšie informácie a údaje, nie je možná ďalšia presvedčivá analýza.

| (77) | Okrem toho, a napriek výslovnej žiadosti Komisie, aby boli predložené aj trhové podiely príjemcov na relevantných geografických trhoch, neboli predložené žiadne viacročné trhové údaje na podporu vyjadrenia Holandska, že podiel tehál vyrobených v Holandsku na trhu klesá. |
| --- | --- |

(77)

Okrem toho, a napriek výslovnej žiadosti Komisie, aby boli predložené aj trhové podiely príjemcov na relevantných geografických trhoch, neboli predložené žiadne viacročné trhové údaje na podporu vyjadrenia Holandska, že podiel tehál vyrobených v Holandsku na trhu klesá.

| (78) | Na účely posúdenia možnosti prenesenia nákladov sa vyžiadali aj nasledujúce informácie, ale neboli predložené: číselné údaje o predaji keramiky (objem a hodnota za rok) za priemerný podnik na každom relevantnom trhu za posledných 10 rokov (v skutočnosti sa tvrdilo, že ročné tržby tehliarskeho segmentu v Holandsku predstavovali 370 miliónov EUR, ale informácie o objeme neboli predložené; na základe informácií z minulosti sa tiež odhadlo, že ročné tržby segmentu dekoratívnych hrnčiarskych výrobkov predstavovali 7 – 10 miliónov EUR); údaj o celkovej sume zaplatenej ročne za energetickú daň podnikom na relevantnom trhu za posledných 10 rokov (Holandsko poskytlo v roku 2009 údaje len za priemernú tehelňu); náklady na energiu za podnik na relevantnom trhu za posledných 10 rokov (Holandsko poskytlo v roku 2009 údaje len za priemernú tehelňu); odhady cenovej elasticity za výrobky na relevantných výrobkových a geografických trhoch; odhady poklesu tržieb alebo zisku, alebo oboch, za podniky na týchto trhoch; a vývoj trhových podielov holandských výrobcov na relevantných geografických trhoch. Komisia požiadala aj o údaje o zmenách obchodných tokov v holandskom keramickom priemysle, t. j. o dovoze do Holandska z relevantných geografických trhov a o vývoze z Holandska na tieto trhy, ale neboli predložené žiadne viacročné informácie týkajúce sa celkového dovozu a vývozu keramického priemyslu (ani o zmenách celkových tržieb odvetvia v priebehu rokov). Preto nie je možné vyvodiť žiadny zmysluplný záver týkajúci sa úrovne intenzity obchodu v keramickom priemysle, a za tehliarsky priemysel existuje len približná hodnota uvedená v odôvodnení 76. |
| --- | --- |

(78)

Na účely posúdenia možnosti prenesenia nákladov sa vyžiadali aj nasledujúce informácie, ale neboli predložené: číselné údaje o predaji keramiky (objem a hodnota za rok) za priemerný podnik na každom relevantnom trhu za posledných 10 rokov (v skutočnosti sa tvrdilo, že ročné tržby tehliarskeho segmentu v Holandsku predstavovali 370 miliónov EUR, ale informácie o objeme neboli predložené; na základe informácií z minulosti sa tiež odhadlo, že ročné tržby segmentu dekoratívnych hrnčiarskych výrobkov predstavovali 7 – 10 miliónov EUR); údaj o celkovej sume zaplatenej ročne za energetickú daň podnikom na relevantnom trhu za posledných 10 rokov (Holandsko poskytlo v roku 2009 údaje len za priemernú tehelňu); náklady na energiu za podnik na relevantnom trhu za posledných 10 rokov (Holandsko poskytlo v roku 2009 údaje len za priemernú tehelňu); odhady cenovej elasticity za výrobky na relevantných výrobkových a geografických trhoch; odhady poklesu tržieb alebo zisku, alebo oboch, za podniky na týchto trhoch; a vývoj trhových podielov holandských výrobcov na relevantných geografických trhoch. Komisia požiadala aj o údaje o zmenách obchodných tokov v holandskom keramickom priemysle, t. j. o dovoze do Holandska z relevantných geografických trhov a o vývoze z Holandska na tieto trhy, ale neboli predložené žiadne viacročné informácie týkajúce sa celkového dovozu a vývozu keramického priemyslu (ani o zmenách celkových tržieb odvetvia v priebehu rokov). Preto nie je možné vyvodiť žiadny zmysluplný záver týkajúci sa úrovne intenzity obchodu v keramickom priemysle, a za tehliarsky priemysel existuje len približná hodnota uvedená v odôvodnení 76.

| (79) | Za ostatné segmenty uvedené Holandskom, najmä škridle, kanalizačné rúry, sanitárne výrobky, keramické obkladačky a dlaždice, ohňovzdorné materiály a porcelánové a dekoratívne hrnčiarske výrobky, sa Holandsko odvoláva na informácie poskytnuté za priemerný podnik v tehliarskom segmente. Za osobitné segmenty boli okrem toho predložené len veľmi obmedzené informácie. V liste zo 16. septembra 2008 Holandsko uviedlo veľkosť relevantného geografického trhu za každý segment a podiel vnútroštátnej dovezenej alebo vyvezenej produkcie v percentuálnych bodoch, s konkretizáciou rôznych vývozných destinácií (34). Podrobné informácie za segmenty, ktoré Komisia vyžiadala, uvedené v odôvodnení 78, však neboli predložené. |
| --- | --- |

(79)

Za ostatné segmenty uvedené Holandskom, najmä škridle, kanalizačné rúry, sanitárne výrobky, keramické obkladačky a dlaždice, ohňovzdorné materiály a porcelánové a dekoratívne hrnčiarske výrobky, sa Holandsko odvoláva na informácie poskytnuté za priemerný podnik v tehliarskom segmente. Za osobitné segmenty boli okrem toho predložené len veľmi obmedzené informácie. V liste zo 16. septembra 2008 Holandsko uviedlo veľkosť relevantného geografického trhu za každý segment a podiel vnútroštátnej dovezenej alebo vyvezenej produkcie v percentuálnych bodoch, s konkretizáciou rôznych vývozných destinácií (34). Podrobné informácie za segmenty, ktoré Komisia vyžiadala, uvedené v odôvodnení 78, však neboli predložené.

| (80) | Na základe dostupných informácií Komisia nie je schopná dospieť k záveru, že zvýšenie výrobných nákladov nemôže byť prenesené na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k podstatnému zníženiu predaja. Preto sa dospelo k záveru, že Holandsko nepreukázalo, že kritérium ustanovené v bode 58 písm. c) usmernení o environmentálnej pomoci je splnené. |
| --- | --- |

(80)

Na základe dostupných informácií Komisia nie je schopná dospieť k záveru, že zvýšenie výrobných nákladov nemôže byť prenesené na spotrebiteľov bez toho, aby viedlo k podstatnému zníženiu predaja. Preto sa dospelo k záveru, že Holandsko nepreukázalo, že kritérium ustanovené v bode 58 písm. c) usmernení o environmentálnej pomoci je splnené.

| (81) | Komisia preto dospela k záveru, že z poskytnutých informácií nevyplýva, že navrhovaná pomoc je pre holandský keramický priemysel nevyhnutná. Na základe tohto samotného dôvodu je potrebné dospieť k záveru, že opatrenie pomoci nie je zlučiteľné s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(81)

Komisia preto dospela k záveru, že z poskytnutých informácií nevyplýva, že navrhovaná pomoc je pre holandský keramický priemysel nevyhnutná. Na základe tohto samotného dôvodu je potrebné dospieť k záveru, že opatrenie pomoci nie je zlučiteľné s vnútorným trhom.

| (82) | Pokiaľ ide o otázku proporcionality, v bode 159 usmernení o environmentálnej pomoci sa uvádza, že každý príjemca musí splniť jeden z týchto testov:






  a) | Príjemca zaplatí časť vnútroštátnej úrovne zdaňovania, ktorá je všeobecne ekvivalentná environmentálnej výkonnosti každého jednotlivého príjemcu v porovnaní s výkonnosťou spojenou s najvýkonnejšou technológiou v rámci EHP. Príjemca môže nanajvýš získať zníženie, ktoré zodpovedá zvýšeniu výrobných nákladov z dane využitím najvýkonnejšej technológie, a ktorá nemôže byť prenesená na spotrebiteľov. |
| --- | --- | --- |

(82)

Pokiaľ ide o otázku proporcionality, v bode 159 usmernení o environmentálnej pomoci sa uvádza, že každý príjemca musí splniť jeden z týchto testov:

a)

Príjemca zaplatí časť vnútroštátnej úrovne zdaňovania, ktorá je všeobecne ekvivalentná environmentálnej výkonnosti každého jednotlivého príjemcu v porovnaní s výkonnosťou spojenou s najvýkonnejšou technológiou v rámci EHP. Príjemca môže nanajvýš získať zníženie, ktoré zodpovedá zvýšeniu výrobných nákladov z dane využitím najvýkonnejšej technológie, a ktorá nemôže byť prenesená na spotrebiteľov.

| b) | Príjemca platí aspoň 20 % vnútroštátnej dane, ak nie je možné odôvodniť nižšiu sadzbu. |
| --- | --- |

b)

Príjemca platí aspoň 20 % vnútroštátnej dane, ak nie je možné odôvodniť nižšiu sadzbu.

| c) | Príjemca môže uzatvárať dohody s členským štátom, ktorými sa zaväzuje dosiahnuť ciele ochrany životného prostredia, ktoré majú taký istý účinok, ako keby sa uplatnili písmená a) alebo b), alebo minimálna úroveň zdaňovania Spoločenstva. |
| --- | --- |

c)

Príjemca môže uzatvárať dohody s členským štátom, ktorými sa zaväzuje dosiahnuť ciele ochrany životného prostredia, ktoré majú taký istý účinok, ako keby sa uplatnili písmená a) alebo b), alebo minimálna úroveň zdaňovania Spoločenstva.

| (83) | Holandsko potvrdilo, že test v písmene a) nie je splnený. Holandsko neanalyzovalo test v písmene c). Pokiaľ ide o test v písmene b), t. j. že príjemca by mal platiť aspoň 20 % vnútroštátnej dane, keď nie je možné odôvodniť nižšiu sadzbu, Holandsko tvrdilo že všetci príjemcovia spolu neplatia aspoň 20 % vnútroštátnej (energetickej) dane (tržby pochádzajúce napr. z dane za elektrinu, ktorú podniky stále platia). Podľa Holandska veľkosť odvetvia znamená, že skutočne zaplatený podiel je omnoho nižší. Holandsko v tejto súvislosti zdôraznilo, že uplatňovaním oslobodenia od energetickej dane zo zemného plynu na keramické výrobky sa odstraňuje narušenie hospodárskej súťaže, keďže vytvára na vnútornom trhu rovnaké podmienky pre všetky keramické produkty. |
| --- | --- |

(83)

Holandsko potvrdilo, že test v písmene a) nie je splnený. Holandsko neanalyzovalo test v písmene c). Pokiaľ ide o test v písmene b), t. j. že príjemca by mal platiť aspoň 20 % vnútroštátnej dane, keď nie je možné odôvodniť nižšiu sadzbu, Holandsko tvrdilo že všetci príjemcovia spolu neplatia aspoň 20 % vnútroštátnej (energetickej) dane (tržby pochádzajúce napr. z dane za elektrinu, ktorú podniky stále platia). Podľa Holandska veľkosť odvetvia znamená, že skutočne zaplatený podiel je omnoho nižší. Holandsko v tejto súvislosti zdôraznilo, že uplatňovaním oslobodenia od energetickej dane zo zemného plynu na keramické výrobky sa odstraňuje narušenie hospodárskej súťaže, keďže vytvára na vnútornom trhu rovnaké podmienky pre všetky keramické produkty.

| (84) | Písmeno b) sa vzťahuje na sadzbu vnútroštátnej energetickej dane, a nie na 20 % podiel z celkovej sumy dane, ktorú znášajú daňovníci v súvislosti s rôznymi energetickými výrobkami. Oznámené opatrenie predstavuje úplné oslobodenie od vnútroštátnej sadzby dane zo zemného plynu, čo znamená, že percentuálna hranica ustanovená v článku 159 písm. b) usmernení o environmentálnej pomoci nie je splnená. Holandsko ďalej nedokázalo, že nastalo len „obmedzené narušenie hospodárskej súťaže“, ktoré by mohlo odôvodňovať nižšiu sadzbu: dôvodom toho je, že vyžiadané trhové údaje o konkurenčnom postavení priemyslu jednoducho neboli predložené. Z informácií, ktoré boli predložené, preto nie je možné dospieť k záveru, že toto kritérium je splnené. |
| --- | --- |

(84)

Písmeno b) sa vzťahuje na sadzbu vnútroštátnej energetickej dane, a nie na 20 % podiel z celkovej sumy dane, ktorú znášajú daňovníci v súvislosti s rôznymi energetickými výrobkami. Oznámené opatrenie predstavuje úplné oslobodenie od vnútroštátnej sadzby dane zo zemného plynu, čo znamená, že percentuálna hranica ustanovená v článku 159 písm. b) usmernení o environmentálnej pomoci nie je splnená. Holandsko ďalej nedokázalo, že nastalo len „obmedzené narušenie hospodárskej súťaže“, ktoré by mohlo odôvodňovať nižšiu sadzbu: dôvodom toho je, že vyžiadané trhové údaje o konkurenčnom postavení priemyslu jednoducho neboli predložené. Z informácií, ktoré boli predložené, preto nie je možné dospieť k záveru, že toto kritérium je splnené.

| (85) | Komisia preto dospela k záveru, že z predložených informácií nevyplýva, že navrhovaná pomoc holandskému keramickému priemyslu je proporcionálna. |
| --- | --- |

(85)

Komisia preto dospela k záveru, že z predložených informácií nevyplýva, že navrhovaná pomoc holandskému keramickému priemyslu je proporcionálna.

VII.   ZÁVER

| (86) | Komisia rozhodla, že navrhované oslobodenie od dane, ktoré predstavuje prevádzkovú pomoc, nie je oprávnené na žiadnu z výnimiek zo všeobecného zákazu štátnej pomoci v ZFEÚ, a preto nie je zlučiteľné s vnútorným trhom. Opatrenie pomoci preto nie je možné zaviesť, |
| --- | --- |

(86)

Komisia rozhodla, že navrhované oslobodenie od dane, ktoré predstavuje prevádzkovú pomoc, nie je oprávnené na žiadnu z výnimiek zo všeobecného zákazu štátnej pomoci v ZFEÚ, a preto nie je zlučiteľné s vnútorným trhom. Opatrenie pomoci preto nie je možné zaviesť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc vo forme oslobodenia od energetickej dane zo zemného plynu, ktorú Holandsko zamýšľa poskytnúť holandskému keramickému priemyslu, nie je zlučiteľná s vnútorným trhom.

Opatrenie pomoci preto nie je možné zaviesť.

Článok 2

Holandsko oznámi Komisii opatrenia prijaté na účely dosiahnutia súladu s týmto rozhodnutím do dvoch mesiacov od jeho oznámenia.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Holandskému kráľovstvu.

V Bruseli 15. decembra 2009

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 96, 25.4.2009, s. 16.

1

(2)  Od 1. decembra 2009 sa články 81 a 82 Zmluvy o ES stali článkami 101 a 102 ZFEÚ. Podstata týchto dvoch článkov sa nezmenila. Na účely tohto rozhodnutia odkazy na články 101 a 102 ZFEÚ by sa mali podľa potreby chápať ako odkazy na články 81 a 82 Zmluvy o ES.

2

(3)  Pozri poznámku pod čiarou č. 1.

3

(4)  Energetická daň bola ustanovená v zákone o environmentálnych daniach (Wet belastingen op milieugrondslag) od 1. januára 1996 a vyberá sa zo zemného plynu, elektrickej energie a minerálnych olejov. Sadzby sú stanovené podľa množstva spotrebovanej energie.

4

(Wet belastingen op milieugrondslag)

(5)  Holandsko predložilo nasledujúce sadzby energetickej dane zo zemného plynu spotrebovaného reprezentatívnym výrobcom tehál v Holandsku (údaje za rok 2009): 0 – 5 000 m3: 0,1580 EUR/m3; 5 000 – 170 000 m3: 0,1385 EUR/m3; 170 000 – 1 000 000 m3: 0,0384 EUR/m3; 1 000 000 – 10 000 000 m3: 0,0122 EUR/m3; > 10 000 000 m3: 0,0080 EUR/m3.

5

3

3

3

3

3

3

3

3

3

3

(6)  „Mineralogické procesy“ tu znamenajú procesy, ktoré sú v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 3037/90 z 9. októbra 1990 o štatistickej klasifikácii ekonomických činností v Európskom spoločenstve (Ú. v. ES L 293, 24.10.1990, s. 1) zatriedené do kódu DI 26 nomenklatúry NACE – Výroba ostatných nekovových minerálnych výrobkov. Tieto procesy zahŕňajú okrem keramického procesu napríklad výrobu skla alebo cementu.

6

(7)  Holandsko oznamuje, že keramický priemysel v Holandsku pozostáva najmä z veľkých, niekedy medzinárodných spoločností s odhadovanými celkovými tržbami vo výške 650 – 700 miliónov EUR a počtom pracovných síl 3 000 (v roku 2008). V Holandsku sa nachádza viac ako 60 výrobných miest. Medzi jeho výrobky patria tehly, strešné škridle, keramické obkladačky a dlaždice, sanitárne výrobky, dekoračné hrnčiarske výrobky a porcelán a ohňovzdorné tehly na použitie v oceliarskom a hlinikárenskom priemysle. Mnoho výrobných miest sa nachádza v regiónoch susediacich s Nemeckom a Belgickom a veľká časť z nich patrí do priemyselných skupín s pobočkami v ostatných európskych krajinách.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1.

8

(9)  Článok 64 ods. 4 zákona o environmentálnych daniach.

9

(10)  Článok 64 ods. 3 zákona o environmentálnych daniach.

10

(11)  Článok 44 ods. 1 a 3 zákona o environmentálnych daniach. Podľa článku 2 ods. 4 písm. b) smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51; ďalej len „smernica o zdaňovaní energie“) má uhlie „dvojité používanie“, keď sa používa ako vykurovacie palivo, ako aj na účely iné ako motorové palivo a vykurovacie palivo.

11

(12)  Dokument Rady 8084/03 ADD 1 Fisc 59, 3. apríla 2003.

12

(13)  Zainteresovaná strana VKO (pozri aj oddiel V) uviedla, že výroba v Holandsku je v úplnom rozsahu založená na spracovaní mokrej hliny. Nahradenie mokrej hliny suchou hlinou zo zahraničia nepredstavuje reálnu možnosť, aj keby sa nebrali na vedomie vplyvy dopravy hliny na životné prostredie. VKO potvrdila, že v dôsledku osobitnej geografickej polohy výroba keramiky vyžaduje v Holandsku viac energie ako v okolitých krajinách.

13

(14)  Pozri rozhodnutie o opatrení štátnej pomoci č. N 820/06, 7. februára 2007, oddiel 4.

14

(15)  V dôvodovej správe k parlamentnej zmene a doplneniu, ktorým sa ustanovuje oslobodenie od dane, sa ustanovuje, že oslobodenie sa má financovať zvýšením sadzby energetickej dane zo zemného plynu v najvyššom pásme o 0,08 EUR.

15

(16)  Príloha 1 oznámenia.

16

(17)  Rozsudok Súdu prvého stupňa v spojených veciach T-211/04 a T-215/04 Gibraltár z 18. decembra 2008, zatiaľ neuverejnený (proti rozsudku bolo podané odvolanie, ale netýka sa krokov uvedenej štandardnej analýzy štátnej pomoci).

17

Gibraltár

(18)  Holandsko uvádza sklo, maltu, betón, sadru a vápenatý piesok.

18

(19)  V oznámení ich Holandsko zatrieďuje do kódu DI 26 NACE Výroba ostatných nekovových minerálnych výrobkov.

19

(20)  V nemeckej veci N 820/06 bola táto jednotnosť posilnená skutočnosťou, že Nemecko sa výslovne zaviazalo zdaňovať každé ďalšie dvojité používanie alebo mineralogické procesy, ktoré patrili do rámca jeho oznámenia, rovnako, a tým zabezpečiť, aby sa všetky mineralogické procesy zdaňovali jednotne.

20

(21)  Zmena a doplnenie, ktoré predložil Jules Kortenhorst, poslanec dolnej snemovne, a iní z 21. novembra 2007, Tweede Kamer, vergaderjaar 2007 – 2008, 31 205, č. 35.

21

, Tweede Kamer, vergaderjaar 2007 – 2008, 31 205, č. 35

(22)  Vec C-173/73, Komisia/Taliansko, Zb. 1974, s. 709.

22

Komisia/Taliansko

(23)  Vec C-730/79, Philip Morris Holland/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, body 11 a 12.

23

Philip Morris Holland/Komisia

(24)  Ako potvrdilo v liste z 19. decembra 2008.

24

(25)  V tomto kontexte pozri aj bod 57 usmernení o environmentálnej pomoci, v ktorom sa ustanovuje, že „tento druh pomoci môže byť potrebný na nepriame riešenie negatívnych externalít uľahčením zavádzania alebo udržania relatívne vyšších vnútroštátnych environmentálnych daní“.

25

(26)  Tieto otázky boli položené v druhej žiadosti o informácie adresovanej Holandsku 17. novembra 2008 (D/54544).

26

(27)  Holandsko uviedlo, že tieto informácie považovalo za uplatniteľné na ďalšie odlišné segmenty keramického priemyslu; uviedlo, že táto metóda sa použila v iných kontextoch, ako európske právne predpisy (napr. pre E-PRTR, Európsky register uvoľňovania a prenosov znečisťujúcich látok) a vnútroštátne manažérske štúdie (napr. pre najlepšie dostupné metódy NL-BAT). Na účely analýzy z hľadiska hospodárskej súťaže sa však Komisia nedomnieva, že informácie týkajúce sa jedného priemerného výrobcu v tehliarskom priemysle možno považovať za reprezentatívne za celý keramický priemysel.

27

(28)  V usmerneniach o environmentálnej pomoci sa výslovne neuvádza, či sa posúdenie má robiť na úrovni priemyslu alebo podsektora. Tu však Holandsko samotné uviedlo, že rôzne podsektory sú vystavené rôznym podmienkam hospodárskej súťaže. Na účely tejto veci sa preto posúdenie muselo robiť na úrovni podsektorov.

28

(29)  Prípad štátnej pomoci N 327/08, 29. októbra 2009, zatiaľ neuverejnený.

29

(30)  Navrhovaná právna úprava (do článku 64 zákona o environmentálnych daniach má byť zahrnuté ustanovenie) sa vzťahuje na keramické výrobky, ktoré pozostávajú výlučne alebo takmer výlučne z hliny.

30

(31)  V článku 17 ods. 1 písm. a) smernice o zdaňovaní energie sa uvádza, že „ ‚výrobná hodnota‘ je obrat vrátane dotácií priamo spojených s cenou výrobku, plus alebo mínus zmeny v zásobách dokončených výrobkov, prebiehajúca práca a tovary a služby nakupované na ďalší predaj, mínus nákupy tovarov a služieb na ďalší predaj.“

31

(32)  Tie isté údaje boli poskytnuté listom zo 16. septembra 2008.

32

(33)  „Intenzita obchodu“ znamená celkovú hodnotu vývozu a dovozu vydelenú celkovou hodnotou tržieb a dovozu na príslušnom trhu.

33

(34)  Listom zo 16. septembra 2008 Holandsko poskytlo tieto konkrétne informácie o stanovených podsektoroch keramického priemyslu; nie je jasné, ktorého roku sa údaje týkajú: zo všeobecného opisu keramického priemyslu možno vyvodiť, že údaje za segmenty sa tiež týkajú roku 2008. Tehly: tento segment má tržby vo výške približne [...] EUR () a zamestnáva približne [...] pracovníkov. Holandský tehliarsky priemysel vyváža približne [...] % svojej ročnej produkcie. Dovoz dosahuje približne [...] % ročnej holandskej produkcie. Z dôvodu hmotnosti tehál je geografický trh ohraničený kruhom o veľkosti [...] km okolo podniku, ktorý ich vyrába, a preto zahŕňa [...], [...] a [...]. Keramické škridle: Neboli poskytnuté žiadne číselné údaje o tržbách. Tento segment zamestnáva približne [...] pracovníkov. Vyváža približne [...] % svojej ročnej produkcie, najmä do priamo susediacich krajín. Dovoz dosahuje [...] %, a pochádza z tých istých susediacich krajín. Z dôvodu hmotnosti výrobkov je geografický trh ohraničený kruhom o veľkosti [...] km okolo podniku, ktorý ich vyrába, a preto zahŕňa [...] a [...]. Keramické kanalizačné rúry: Tu sa nachádza jeden výrobca, ktorý má dve výrobné miesta. Z dôvodu hmotnosti výrobkov je geografický trh ohraničený kruhom o veľkosti [...] km okolo podniku, ktorý ich vyrába, hoci sa uviedlo, že príslušný podnik uskutočňuje vývoz do celej Európy. Sanitárne výrobky: Neboli predložené žiadne číselné údaje o tržbách; tento segment zamestnáva približne [...] pracovníkov. Približne [...] % ročnej holandskej produkcie sa vyváža, kým približne [...] % sa dováža. Relevantný geografický trh je ohraničený kruhom o veľkosti [...] km okolo podniku, ktorý vyrába výrobky. Výrobca je súčasťou európskej skupiny. Ohňovzdorné materiály: Tento segment je takmer výlučne medzinárodne orientovaný. Zamestnáva približne [...] pracovníkov. Vyváža približne [...] % svojej ročnej produkcie a dováža približne [...] %. Keramické dlaždice a obkladačky: Tento segment zamestnáva približne [...] pracovníkov a vyváža [...] % svojej ročnej produkcie. Dovoz sa rovná [...] % ročnej produkcie. Najväčšími dôležitými dovážajúcimi krajinami v EÚ sú [...] [...] a [...]. Najväčšími dovážajúcimi krajinami mimo EÚ sú [...] a [...]. Dekoratívne hrnčiarske výrobky: Tento segment má štyri výrobné miesta a zamestnáva približne [...] pracovníkov. Vyváža [...] % svojej ročnej produkcie a dovoz sa rovná približne [...] % ročnej holandskej produkcie. Na základe historických údajov sa odhaduje, že tržby tohto segmentu sú približne [...] miliónov EUR (približne [...] % odhadovaných celkových tržieb keramického priemyslu v Holandsku).

34

(35)  Dôverné informácie.

---

| 20.7.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 186/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 186/44

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 14. júla 2010,

ktorým sa výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou v talianskej makrozóne Sever a maloobchod s elektrickou energiou zameraný na koncových zákazníkov napojených na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia v Taliansku vynímajú z pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb

[oznámené pod číslom K(2010) 4740]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2010/403/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb (1), a najmä na jej článok 30 ods. 5 a 6,

so zreteľom na žiadosť, ktorú spoločnosť Compagnia Valdostana delle Acque S.p.A. – Compagnie Valdôtaine des eaux S.p.A. (ďalej len „CVA“) predložila 15. februára 2010 elektronickou poštou,

po konzultácii s Poradným výborom pre verejné zákazky,

keďže:

I.   SKUTOČNOSTI

| (1) | Dňa 15. februára 2010 spoločnosť CVA poslala Komisii elektronickou poštou žiadosť podľa článku 30 ods. 5 smernice 2004/17/ES. Dňa 15. apríla 2010 si Komisia elektronickou poštou od talianskych orgánov vyžiadala dodatočné informácie a v rovnaký deň si dodatočné informácie vyžiadala aj od spoločnosti CVA. Talianske orgány zaslali 10. mája 2010 a 20. mája 2010 elektronickou poštou Komisii dodatočné informácie a po predĺžení pôvodnej lehoty zaslala 7. mája 2010 dodatočné informácie aj spoločnosť CVA. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 15. februára 2010 spoločnosť CVA poslala Komisii elektronickou poštou žiadosť podľa článku 30 ods. 5 smernice 2004/17/ES. Dňa 15. apríla 2010 si Komisia elektronickou poštou od talianskych orgánov vyžiadala dodatočné informácie a v rovnaký deň si dodatočné informácie vyžiadala aj od spoločnosti CVA. Talianske orgány zaslali 10. mája 2010 a 20. mája 2010 elektronickou poštou Komisii dodatočné informácie a po predĺžení pôvodnej lehoty zaslala 7. mája 2010 dodatočné informácie aj spoločnosť CVA.

| (2) | Žiadosť predložená spoločnosťou CVA (verejný podnik v rámci výkladu smernice 2004/17/ES) sa týka týchto činností opísaných v žiadosti:






  a) | výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou na celom území Talianskej republiky; |
| --- | --- | --- |

(2)

Žiadosť predložená spoločnosťou CVA (verejný podnik v rámci výkladu smernice 2004/17/ES) sa týka týchto činností opísaných v žiadosti:

a)

výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou na celom území Talianskej republiky;

| b) | alternatívne výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou na území severnej geografickej zóny [ďalej len „makrozóna Sever“ (2)], ako aj |
| --- | --- |

b)

alternatívne výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou na území severnej geografickej zóny [ďalej len „makrozóna Sever“ (2)], ako aj

| c) | maloobchod s elektrickou energiou na voľnom trhu s elektrickou energiou zameraný na koncových zákazníkov na celom území Talianskej republiky. |
| --- | --- |

c)

maloobchod s elektrickou energiou na voľnom trhu s elektrickou energiou zameraný na koncových zákazníkov na celom území Talianskej republiky.

II.   PRÁVNY RÁMEC

| (3) | V článku 30 smernice 2004/17/ES sa ustanovuje, že zákazky, ktorých cieľom je umožniť vykonávanie jednej z činností, na ktoré sa smernica vzťahuje, nepodliehajú uvedenej smernici, ak v členskom štáte, v ktorom sa činnosť vykonáva, je táto činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup. Priame vystavenie hospodárskej súťaži sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, pričom sa zohľadňujú osobité charakteristiky príslušného sektora. Prístup sa považuje za neobmedzený, ak členský štát vykonáva a uplatňuje príslušné právne predpisy Spoločenstva, ktorými sa otvára daný sektor alebo jeho časť. Tieto právne predpisy sú uvedené v zozname v prílohe XI k smernici 2004/17/ES, v ktorej sa v prípade odvetvia elektrickej energie odkazuje na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (3). Smernicu 96/92/ES nahradila smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES (4). |
| --- | --- |

(3)

V článku 30 smernice 2004/17/ES sa ustanovuje, že zákazky, ktorých cieľom je umožniť vykonávanie jednej z činností, na ktoré sa smernica vzťahuje, nepodliehajú uvedenej smernici, ak v členskom štáte, v ktorom sa činnosť vykonáva, je táto činnosť priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, na ktoré nie je obmedzený prístup. Priame vystavenie hospodárskej súťaži sa posudzuje na základe objektívnych kritérií, pričom sa zohľadňujú osobité charakteristiky príslušného sektora. Prístup sa považuje za neobmedzený, ak členský štát vykonáva a uplatňuje príslušné právne predpisy Spoločenstva, ktorými sa otvára daný sektor alebo jeho časť. Tieto právne predpisy sú uvedené v zozname v prílohe XI k smernici 2004/17/ES, v ktorej sa v prípade odvetvia elektrickej energie odkazuje na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (3). Smernicu 96/92/ES nahradila smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES (4).

| (4) | Taliansko vykonáva a uplatňuje nielen smernicu 96/92/ES, ale aj smernicu 2003/54/ES, pričom sa rozhodlo pre funkčné a právne oddelenie prenosových a distribučných sietí s výnimkou najmenších spoločností, ktoré sú vyňaté z požiadaviek funkčného oddelenia. Z tohto dôvodu a v súlade s článkom 30 ods. 3 prvým pododsekom by sa prístup na trh mal na celom území Talianskej republiky považovať za neobmedzený. |
| --- | --- |

(4)

Taliansko vykonáva a uplatňuje nielen smernicu 96/92/ES, ale aj smernicu 2003/54/ES, pričom sa rozhodlo pre funkčné a právne oddelenie prenosových a distribučných sietí s výnimkou najmenších spoločností, ktoré sú vyňaté z požiadaviek funkčného oddelenia. Z tohto dôvodu a v súlade s článkom 30 ods. 3 prvým pododsekom by sa prístup na trh mal na celom území Talianskej republiky považovať za neobmedzený.

| (5) | Priame vystavenie hospodárskej súťaži by sa malo posudzovať na základe rôznych ukazovateľov, z ktorých žiaden nie je sám o sebe rozhodujúci. Pokiaľ ide o trhy, ktorých sa toto rozhodnutie týka, trhový podiel hlavných aktérov na danom trhu predstavuje jedno z kritérií, ktoré by sa mali zohľadniť. Ďalším kritériom je miera koncentrácie na uvedených trhoch. Pri daných vlastnostiach príslušných trhov by sa mali zohľadniť i ďalšie kritériá, ako napríklad fungovanie vyrovnávacieho trhu, cenová súťaž a miera, v akej zákazníci menia dodávateľov. |
| --- | --- |

(5)

Priame vystavenie hospodárskej súťaži by sa malo posudzovať na základe rôznych ukazovateľov, z ktorých žiaden nie je sám o sebe rozhodujúci. Pokiaľ ide o trhy, ktorých sa toto rozhodnutie týka, trhový podiel hlavných aktérov na danom trhu predstavuje jedno z kritérií, ktoré by sa mali zohľadniť. Ďalším kritériom je miera koncentrácie na uvedených trhoch. Pri daných vlastnostiach príslušných trhov by sa mali zohľadniť i ďalšie kritériá, ako napríklad fungovanie vyrovnávacieho trhu, cenová súťaž a miera, v akej zákazníci menia dodávateľov.

| (6) | Toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté pravidlá hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(6)

Toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté pravidlá hospodárskej súťaže.

III.   POSÚDENIE

| (7) | Na základe predchádzajúcich rozhodnutí Komisie (5) by sa v rámci sektora elektrickej energie dali rozlíšiť relevantné trhy týchto produktov: i) výroba a veľkoobchodné dodávky; ii) prenos; iii) distribúcia a iv) maloobchodné dodávky. Žiadosť spoločnosti CVA by sa z tohto dôvodu mala analyzovať nezávisle vzhľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky na jednej strane a vzhľadom na maloobchodné dodávky na strane druhej. |
| --- | --- |

(7)

Na základe predchádzajúcich rozhodnutí Komisie (5) by sa v rámci sektora elektrickej energie dali rozlíšiť relevantné trhy týchto produktov: i) výroba a veľkoobchodné dodávky; ii) prenos; iii) distribúcia a iv) maloobchodné dodávky. Žiadosť spoločnosti CVA by sa z tohto dôvodu mala analyzovať nezávisle vzhľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky na jednej strane a vzhľadom na maloobchodné dodávky na strane druhej.

| (8) | Ako sa spomína v odôvodnení 2, žiadosť, ktorú predložila spoločnosť CVA, sa týka výroby elektrickej energie a veľkoobchodu s ňou na celom území Talianskej republiky alebo alternatívne v makrozóne Sever. |
| --- | --- |

(8)

Ako sa spomína v odôvodnení 2, žiadosť, ktorú predložila spoločnosť CVA, sa týka výroby elektrickej energie a veľkoobchodu s ňou na celom území Talianskej republiky alebo alternatívne v makrozóne Sever.

| (9) | Štátne územie Talianska by sa podľa dostupných informácií (6) malo z dôvodu preťaženia spojení medzi rôznych zónami, ktorých ceny sú takmer úplne zosúladené, považovať, pokiaľ ide o výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie, za územie pozostávajúce zo štyroch regionálnych geografických trhov: makrozóny Sever, makrozóny Stred – Juh (7), makrozóny Sicília (8) a makrozóny Sardínia. Talianske orgány potvrdili, že vymedzenie makrozóny Sever zostáva platné ako relevantný trh, pritom však dodali, že prebiehajú zmeny a vymedzenie ostatných makrozón teda nie je nateraz jasné a že až do skončenia rozsiahlych preskúmaní nie je v súčasnosti možné vykonať konečné vyhodnotenie stavu hospodárskej súťaže na týchto geografických trhoch. Toto rozhodnutie sa na základe vyššie uvedených skutočností a berúc do úvahy, že elektrárne spoločnosti CVA sa zhodou okolností všetky nachádzajú v makrozóne Sever, s cieľom vyhodnotiť splnenie podmienok stanovených v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES obmedzí na preskúmanie stavu hospodárskej súťaže na území makrozóny Sever vzhľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie. Hoci makrozóna Sever tvorí sama o sebe relevantný trh, nemožno ju chápať ako úplne izolovanú od susedných krajín a ostatných regiónov. |
| --- | --- |

(9)

Štátne územie Talianska by sa podľa dostupných informácií (6) malo z dôvodu preťaženia spojení medzi rôznych zónami, ktorých ceny sú takmer úplne zosúladené, považovať, pokiaľ ide o výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie, za územie pozostávajúce zo štyroch regionálnych geografických trhov: makrozóny Sever, makrozóny Stred – Juh (7), makrozóny Sicília (8) a makrozóny Sardínia. Talianske orgány potvrdili, že vymedzenie makrozóny Sever zostáva platné ako relevantný trh, pritom však dodali, že prebiehajú zmeny a vymedzenie ostatných makrozón teda nie je nateraz jasné a že až do skončenia rozsiahlych preskúmaní nie je v súčasnosti možné vykonať konečné vyhodnotenie stavu hospodárskej súťaže na týchto geografických trhoch. Toto rozhodnutie sa na základe vyššie uvedených skutočností a berúc do úvahy, že elektrárne spoločnosti CVA sa zhodou okolností všetky nachádzajú v makrozóne Sever, s cieľom vyhodnotiť splnenie podmienok stanovených v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES obmedzí na preskúmanie stavu hospodárskej súťaže na území makrozóny Sever vzhľadom na výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie. Hoci makrozóna Sever tvorí sama o sebe relevantný trh, nemožno ju chápať ako úplne izolovanú od susedných krajín a ostatných regiónov.

| (10) | Ako vyplýva z ustálenej praxe (9), Komisia pri svojich rozhodnutiach podľa článku 30 dospela k záveru, že pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie, „jedným z ukazovateľov stupňa hospodárskej súťaže na celoštátnych trhoch je celkový trhový podiel troch najväčších výrobcov“. Pokiaľ ide o rok 2009, talianske orgány uvádzajú, že podiel troch najväčších výrobcov v makrozóne Sever predstavuje 49,7 %. Táto miera koncentrácie zahŕňajúca celkový trhový podiel troch najväčších výrobcov je nižšia ako hodnota (52,2 %) uvedená v rozhodnutí 2008/585/ES, pokiaľ ide o Rakúsko, a takisto nižšia ako hodnota (58 % hrubej výroby) uvedená v rozhodnutí 2008/741/ES, pokiaľ ide o Poľsko, a oveľa nižšia ako hodnoty uvedené v rozhodnutí 2006/422/ES, pokiaľ ide o Fínsko (73,6 %), a v rozhodnutí 2007/706/ES, pokiaľ ide o Švédsko (86,7 %). Poznamenáva sa však, že táto miera je vyššia ako zodpovedajúce percentuálne vyjadrenie 39, ktoré sa uvádza v rozhodnutiach 2006/211/ES a 2007/141/ES v prípade Spojeného kráľovstva. Táto miera sa napriek tomu považuje za uspokojivo nízku nato, aby sa mohla chápať ako príznak skutočnosti, že výroba a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever sú do istej miery priamo vystavené hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(10)

Ako vyplýva z ustálenej praxe (9), Komisia pri svojich rozhodnutiach podľa článku 30 dospela k záveru, že pokiaľ ide o výrobu elektrickej energie, „jedným z ukazovateľov stupňa hospodárskej súťaže na celoštátnych trhoch je celkový trhový podiel troch najväčších výrobcov“. Pokiaľ ide o rok 2009, talianske orgány uvádzajú, že podiel troch najväčších výrobcov v makrozóne Sever predstavuje 49,7 %. Táto miera koncentrácie zahŕňajúca celkový trhový podiel troch najväčších výrobcov je nižšia ako hodnota (52,2 %) uvedená v rozhodnutí 2008/585/ES, pokiaľ ide o Rakúsko, a takisto nižšia ako hodnota (58 % hrubej výroby) uvedená v rozhodnutí 2008/741/ES, pokiaľ ide o Poľsko, a oveľa nižšia ako hodnoty uvedené v rozhodnutí 2006/422/ES, pokiaľ ide o Fínsko (73,6 %), a v rozhodnutí 2007/706/ES, pokiaľ ide o Švédsko (86,7 %). Poznamenáva sa však, že táto miera je vyššia ako zodpovedajúce percentuálne vyjadrenie 39, ktoré sa uvádza v rozhodnutiach 2006/211/ES a 2007/141/ES v prípade Spojeného kráľovstva. Táto miera sa napriek tomu považuje za uspokojivo nízku nato, aby sa mohla chápať ako príznak skutočnosti, že výroba a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever sú do istej miery priamo vystavené hospodárskej súťaži.

| (11) | Taliansko okrem toho zaznamenáva aj výrazný objem dovozu elektrickej energie, ktorý v roku 2008 presiahol 42 997 GWh. Taliansko je čistým dovozcom a doviezlo elektrickú energiu zodpovedajúcu približne 13,43 % jeho celkovej potreby (10). Talianske orgány (11) potvrdili, že tento dovoz má prosúťažné účinky, najmä v makrozóne Sever. Hoci je tento účinok podmienený technickými obmedzeniami prepojenia s inými krajinami, očakáva sa, že so zreteľom na prijatie nových právnych predpisov (12) by malo dôjsť k ďalšiemu zlepšeniu situácie. Cenovú politiku vedúcich výrobcov v makrozóne Sever preto v istej miere obmedzuje dovoz elektrickej energie z iného územia ako územia Talianska. Tieto faktory by sa preto mali považovať za príznak skutočnosti, že výroba a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever sú do istej miery priamo vystavené hospodárskej súťaži zo strany ostatných členských štátov EÚ. |
| --- | --- |

(11)

Taliansko okrem toho zaznamenáva aj výrazný objem dovozu elektrickej energie, ktorý v roku 2008 presiahol 42 997 GWh. Taliansko je čistým dovozcom a doviezlo elektrickú energiu zodpovedajúcu približne 13,43 % jeho celkovej potreby (10). Talianske orgány (11) potvrdili, že tento dovoz má prosúťažné účinky, najmä v makrozóne Sever. Hoci je tento účinok podmienený technickými obmedzeniami prepojenia s inými krajinami, očakáva sa, že so zreteľom na prijatie nových právnych predpisov (12) by malo dôjsť k ďalšiemu zlepšeniu situácie. Cenovú politiku vedúcich výrobcov v makrozóne Sever preto v istej miere obmedzuje dovoz elektrickej energie z iného územia ako územia Talianska. Tieto faktory by sa preto mali považovať za príznak skutočnosti, že výroba a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever sú do istej miery priamo vystavené hospodárskej súťaži zo strany ostatných členských štátov EÚ.

| (12) | V oznámení Komisie s názvom Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou (13) sa uvádza, že v 14 členských štátoch traja najväčší výrobcovia stále ovládajú viac ako 75 % výrobnej kapacity. Taliansky trh s elektrickou energiou sa však v správe zaraďuje do kategórie „stredne koncentrovaných“ trhov (14), zatiaľ čo Herfindahl-Hirchmanov index (HHI) udáva v porovnaní s ostatnými kategóriami nižšie hodnoty. Stupeň koncentrácie sa vzhľadom na skutočnosť, že konkurenčný tlak je v makrozóne Sever citeľný dokonca viac ako v ostatných zónach, môže považovať za príznak skutočnosti, že výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou v makrozóne Sever sú priamo vystavene hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení Komisie s názvom Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou (13) sa uvádza, že v 14 členských štátoch traja najväčší výrobcovia stále ovládajú viac ako 75 % výrobnej kapacity. Taliansky trh s elektrickou energiou sa však v správe zaraďuje do kategórie „stredne koncentrovaných“ trhov (14), zatiaľ čo Herfindahl-Hirchmanov index (HHI) udáva v porovnaní s ostatnými kategóriami nižšie hodnoty. Stupeň koncentrácie sa vzhľadom na skutočnosť, že konkurenčný tlak je v makrozóne Sever citeľný dokonca viac ako v ostatných zónach, môže považovať za príznak skutočnosti, že výroba elektrickej energie a veľkoobchod s ňou v makrozóne Sever sú priamo vystavene hospodárskej súťaži.

| (13) | Okrem toho by sa za dodatočný ukazovateľ malo považovať aj fungovanie vyrovnávacích mechanizmov napriek tomu, že predstavujú len malý podiel celkovej elektrickej energie vyrobenej a/alebo spotrebovanej v členskom štáte. Vyrovnávacie mechanizmy, najmä tvorba trhových cien, ako aj dobre vyvinuté obchodovanie na trhu v priebehu dňa, pôsobia podľa dostupných informácií tak, že nepredstavujú prekážku priameho vystavenia výroby elektrickej energie hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(13)

Okrem toho by sa za dodatočný ukazovateľ malo považovať aj fungovanie vyrovnávacích mechanizmov napriek tomu, že predstavujú len malý podiel celkovej elektrickej energie vyrobenej a/alebo spotrebovanej v členskom štáte. Vyrovnávacie mechanizmy, najmä tvorba trhových cien, ako aj dobre vyvinuté obchodovanie na trhu v priebehu dňa, pôsobia podľa dostupných informácií tak, že nepredstavujú prekážku priameho vystavenia výroby elektrickej energie hospodárskej súťaži.

| (14) | Pokiaľ ide o maloobchodné dodávky, mohol by sa príslušný trh daného produktu ďalej rozčleniť na: A. maloobchodné dodávky priemyselným zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia a B. maloobchodné dodávky menším priemyselným a obchodným zákazníkom a domácnostiam napojeným na sieť nízkeho napätia. Tieto trhy sa ďalej analyzujú samostatne. |
| --- | --- |

(14)

Pokiaľ ide o maloobchodné dodávky, mohol by sa príslušný trh daného produktu ďalej rozčleniť na: A. maloobchodné dodávky priemyselným zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia a B. maloobchodné dodávky menším priemyselným a obchodným zákazníkom a domácnostiam napojeným na sieť nízkeho napätia. Tieto trhy sa ďalej analyzujú samostatne.

| (15) | Ako potvrdili talianske orgány, trh maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia je celoštátnym trhom. |
| --- | --- |

(15)

Ako potvrdili talianske orgány, trh maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia je celoštátnym trhom.

| (16) | Úhrnný trhových podiel troch najväčších predajcov elektrickej energie zameraných na dodávky koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia predstavuje podľa dostupných informácií (15) 43,89 %, čo je uspokojivo nízka miera (16) nato, aby sa chápala ako príznak priameho vystavenia hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(16)

Úhrnný trhových podiel troch najväčších predajcov elektrickej energie zameraných na dodávky koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia predstavuje podľa dostupných informácií (15) 43,89 %, čo je uspokojivo nízka miera (16) nato, aby sa chápala ako príznak priameho vystavenia hospodárskej súťaži.

| (17) | Vzhľadom na charakteristiky príslušného produktu (elektrická energia) a nedostatok alebo nedostupnosť vhodných náhradných produktov alebo služieb má cenová súťaž a tvorba cien pri posudzovaní stavu hospodárskej súťaže na trhoch s elektrickou energiou väčší význam. Počet zákazníkov, ktorí menia dodávateľa, môže byť teda ukazovateľom cenovej súťaže a takto nepriamo „prirodzeným ukazovateľom“ účinnosti hospodárskej súťaže. Ak dodávateľa mení len málo zákazníkov, ide pravdepodobne o problém fungovania trhu, aj keď by sa nemali ignorovať výhody vyplývajúce z možnosti opätovného vyjednávania s pôvodným dodávateľom (17). |
| --- | --- |

(17)

Vzhľadom na charakteristiky príslušného produktu (elektrická energia) a nedostatok alebo nedostupnosť vhodných náhradných produktov alebo služieb má cenová súťaž a tvorba cien pri posudzovaní stavu hospodárskej súťaže na trhoch s elektrickou energiou väčší význam. Počet zákazníkov, ktorí menia dodávateľa, môže byť teda ukazovateľom cenovej súťaže a takto nepriamo „prirodzeným ukazovateľom“ účinnosti hospodárskej súťaže. Ak dodávateľa mení len málo zákazníkov, ide pravdepodobne o problém fungovania trhu, aj keď by sa nemali ignorovať výhody vyplývajúce z možnosti opätovného vyjednávania s pôvodným dodávateľom (17).

| (18) | Podľa najnovších dostupných informácií (18) dosahujú miery zmeny dodávateľa k možným výpovedným termínom v roku 2008 v Taliansku 32,50 % v prípade veľkých priemyselných zákazníkov a 32,80 % v prípade stredne veľkých priemyselných zákazníkov. Hoci miera zmeny dodávateľa je v Taliansku nižšia ako napríklad v Rakúsku, kde v prípade veľkých a veľmi veľkých priemyselných zákazníkov dosiahla 41,5 % (19), stále sa môže považovať za značnú, keďže zahŕňa takmer jednu tretinu veľkých a stredne veľkých priemyselných zákazníkov. Na maloobchodnom trhu zameranom na koncových zákazníkov napojených na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia sa okrem toho neuplatňujú regulované ceny. Situácia v Taliansku je teda uspokojivá, pokiaľ ide o zmenu dodávateľov a kontrolu cien pre koncového odberateľa, a mala by sa považovať za ukazovateľ priameho vystavenia hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(18)

Podľa najnovších dostupných informácií (18) dosahujú miery zmeny dodávateľa k možným výpovedným termínom v roku 2008 v Taliansku 32,50 % v prípade veľkých priemyselných zákazníkov a 32,80 % v prípade stredne veľkých priemyselných zákazníkov. Hoci miera zmeny dodávateľa je v Taliansku nižšia ako napríklad v Rakúsku, kde v prípade veľkých a veľmi veľkých priemyselných zákazníkov dosiahla 41,5 % (19), stále sa môže považovať za značnú, keďže zahŕňa takmer jednu tretinu veľkých a stredne veľkých priemyselných zákazníkov. Na maloobchodnom trhu zameranom na koncových zákazníkov napojených na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia sa okrem toho neuplatňujú regulované ceny. Situácia v Taliansku je teda uspokojivá, pokiaľ ide o zmenu dodávateľov a kontrolu cien pre koncového odberateľa, a mala by sa považovať za ukazovateľ priameho vystavenia hospodárskej súťaži.

| (19) | Príslušný geografický trh maloobchodných dodávok sa na základne svojho rozsahu už tradične považuje za celoštátny. Spoločnosť CVA vo svojej žiadosti používa celoštátny trh ako relevantný trh pre maloobchodné dodávky elektrickej energie. |
| --- | --- |

(19)

Príslušný geografický trh maloobchodných dodávok sa na základne svojho rozsahu už tradične považuje za celoštátny. Spoločnosť CVA vo svojej žiadosti používa celoštátny trh ako relevantný trh pre maloobchodné dodávky elektrickej energie.

| (20) | Vychádzajúc z predpokladu, že daný geografický trh je vo svojom rozsahu celoštátnym trhom a vychádzajúc z informácií, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii (20), sa miera trhovej koncentrácie zdá byť v prípade maloobchodných dodávok elektrickej energie na talianskom trhu veľmi vysoká. Kumulovaný trhový podiel troch najväčších maloobchodných predajcov zameriavajúcich sa na zákazníkov napojených na sieť nízkeho napätia predstavuje 79,44 %, pričom na najväčšieho z nich samostatne pripadá podiel 71,11 %. V tejto súvislosti (21) je takisto potrebne pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry „sú mimoriadne významné trhové podiely samy o sebe, s výnimkou mimoriadnych okolností, dôkazom existencie dominantného postavenia, čo je situácia, keď trhový podiel predstavuje 50 %“. |
| --- | --- |

(20)

Vychádzajúc z predpokladu, že daný geografický trh je vo svojom rozsahu celoštátnym trhom a vychádzajúc z informácií, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii (20), sa miera trhovej koncentrácie zdá byť v prípade maloobchodných dodávok elektrickej energie na talianskom trhu veľmi vysoká. Kumulovaný trhový podiel troch najväčších maloobchodných predajcov zameriavajúcich sa na zákazníkov napojených na sieť nízkeho napätia predstavuje 79,44 %, pričom na najväčšieho z nich samostatne pripadá podiel 71,11 %. V tejto súvislosti (21) je takisto potrebne pripomenúť, že podľa ustálenej judikatúry „sú mimoriadne významné trhové podiely samy o sebe, s výnimkou mimoriadnych okolností, dôkazom existencie dominantného postavenia, čo je situácia, keď trhový podiel predstavuje 50 %“.

| (21) | Maloobchodný trh v Taliansku sa okrem toho rozdeľuje na tri podkategórie, pričom sa v rámci prvých dvoch z nich uplatňujú regulované ceny:






  a) | služba s rozšírenou ochranou pre domácnosti a malé spoločnosti (menej ako 50 zamestnancov a obrat vo výške maximálne 10 mil. EUR) napojené na sieť nízkeho napätia, ktoré nepodpísali zmluvu o nákupe na voľnom trhu. Poskytovanie týchto služieb sa vyhradzuje pre spoločnosť Acquirente Unico SpA (ďalej len „jediný kupujúci“); |
| --- | --- | --- |

(21)

Maloobchodný trh v Taliansku sa okrem toho rozdeľuje na tri podkategórie, pričom sa v rámci prvých dvoch z nich uplatňujú regulované ceny:

a)

služba s rozšírenou ochranou pre domácnosti a malé spoločnosti (menej ako 50 zamestnancov a obrat vo výške maximálne 10 mil. EUR) napojené na sieť nízkeho napätia, ktoré nepodpísali zmluvu o nákupe na voľnom trhu. Poskytovanie týchto služieb sa vyhradzuje pre spoločnosť Acquirente Unico SpA (ďalej len „jediný kupujúci“);

| b) | zabezpečená služba pre všetkých zákazníkov, ktorí nemajú nárok na službu s rozšírenou ochranou a ktorí nemajú zmluvu na nákup na voľnom trhu. Túto službu poskytujú poskytovatelia, ktorých jediný kupujúci vybral v rámci súťažného výberového konania, ako aj |
| --- | --- |

b)

zabezpečená služba pre všetkých zákazníkov, ktorí nemajú nárok na službu s rozšírenou ochranou a ktorí nemajú zmluvu na nákup na voľnom trhu. Túto službu poskytujú poskytovatelia, ktorých jediný kupujúci vybral v rámci súťažného výberového konania, ako aj

| c) | voľný trh, t. j. zvyšok maloobchodného trhu. |
| --- | --- |

c)

voľný trh, t. j. zvyšok maloobchodného trhu.

| (22) | Tieto trhy by sa však na účely tohto rozhodnutia nemali považovať za nezávislé relevantné trhy, keďže zákazníci môžu prejsť z jednej podkategórie do druhej a keďže v prípade cien vo všetkých troch podkategóriách ide o trhové ceny (22). Tzv. „trh s monopolným postavením dodávateľov“, ktorý zahŕňa „službu s rozšírenou ochranou“ a „zabezpečenú službu“, však podľa výročnej správy AEEG z roku 2009 tvorí približne 36 % celého maloobchodného trhu. V danej správe sa okrem toho uvádza, že službu s rozšírenou ochranou charakterizuje veľmi výrazné zastúpenie (84,3 %) jedného špecifického dodávateľa, ktorý svoju činnosť vykonáva aj na voľnom trhu. Talianske orgány uvádzajú, že zákazníci považujú náklady spojené so zmenou dodávateľa za vysoké a z toho plynúce výhody za nízke. Toto je v kombinácii s nízkymi cenami v rámci služby s rozšírenou ochranou dôvodom, prečo je pre nových poskytovateľov služieb veľmi ťažké získať si v rámci tejto podkategórie dostatočnú zákaznícku základňu, z čoho, ak berieme do úvahy, že zákazníci, ktorí chcú prejsť zo služby s rozšírenou ochranou na voľný trh alebo naopak, tento prechod často uskutočnia bez toho, aby zmenili dodávateľa, v podstate vyplýva konkurenčná výhoda pre poskytovateľov služieb v rámci služby s rozšírenou ochranou, ktorí svoju činnosť vykonávajú aj na voľnom trhu. |
| --- | --- |

(22)

Tieto trhy by sa však na účely tohto rozhodnutia nemali považovať za nezávislé relevantné trhy, keďže zákazníci môžu prejsť z jednej podkategórie do druhej a keďže v prípade cien vo všetkých troch podkategóriách ide o trhové ceny (22). Tzv. „trh s monopolným postavením dodávateľov“, ktorý zahŕňa „službu s rozšírenou ochranou“ a „zabezpečenú službu“, však podľa výročnej správy AEEG z roku 2009 tvorí približne 36 % celého maloobchodného trhu. V danej správe sa okrem toho uvádza, že službu s rozšírenou ochranou charakterizuje veľmi výrazné zastúpenie (84,3 %) jedného špecifického dodávateľa, ktorý svoju činnosť vykonáva aj na voľnom trhu. Talianske orgány uvádzajú, že zákazníci považujú náklady spojené so zmenou dodávateľa za vysoké a z toho plynúce výhody za nízke. Toto je v kombinácii s nízkymi cenami v rámci služby s rozšírenou ochranou dôvodom, prečo je pre nových poskytovateľov služieb veľmi ťažké získať si v rámci tejto podkategórie dostatočnú zákaznícku základňu, z čoho, ak berieme do úvahy, že zákazníci, ktorí chcú prejsť zo služby s rozšírenou ochranou na voľný trh alebo naopak, tento prechod často uskutočnia bez toho, aby zmenili dodávateľa, v podstate vyplýva konkurenčná výhoda pre poskytovateľov služieb v rámci služby s rozšírenou ochranou, ktorí svoju činnosť vykonávajú aj na voľnom trhu.

| (23) | Na základe informácií získaných od príslušných talianskych orgánov (23) je však na účely tohto rozhodnutia možné vyvodiť záver, že geografický trh maloobchodného predaja elektrickej energie v Taliansku nie je svojím rozsahom celoštátnym trhom, za ktorý bol tradične považovaný, a z čoho vychádzal podávateľ žiadosti, ale že svojím rozsahom predstavuje miestny trh a pokrýva územie, ktoré vo väčšine prípadov nepresahuje úroveň obcí. |
| --- | --- |

(23)

Na základe informácií získaných od príslušných talianskych orgánov (23) je však na účely tohto rozhodnutia možné vyvodiť záver, že geografický trh maloobchodného predaja elektrickej energie v Taliansku nie je svojím rozsahom celoštátnym trhom, za ktorý bol tradične považovaný, a z čoho vychádzal podávateľ žiadosti, ale že svojím rozsahom predstavuje miestny trh a pokrýva územie, ktoré vo väčšine prípadov nepresahuje úroveň obcí.

| (24) | Ak zohľadníme skutočnosť, že nie sú dostupné informácie o stupni hospodárskej súťaže na každom takto definovanom miestnom trhu maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia a ak zoberieme do úvahy spomenuté pochybnosti o stupni hospodárskej súťaže v rámci maloobchodného trhu zameraného na zákazníkov napojených na sieť nízkeho napätia, a to celkovo na celoštátnej úrovni, ako sa uvádza v odôvodneniach 19 až 22, nie je možné vyvodiť záver, že v prípade maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku došlo k splneniu podmienok udelenia výnimky podľa článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES. |
| --- | --- |

(24)

Ak zohľadníme skutočnosť, že nie sú dostupné informácie o stupni hospodárskej súťaže na každom takto definovanom miestnom trhu maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia a ak zoberieme do úvahy spomenuté pochybnosti o stupni hospodárskej súťaže v rámci maloobchodného trhu zameraného na zákazníkov napojených na sieť nízkeho napätia, a to celkovo na celoštátnej úrovni, ako sa uvádza v odôvodneniach 19 až 22, nie je možné vyvodiť záver, že v prípade maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku došlo k splneniu podmienok udelenia výnimky podľa článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES.

| (25) | Smernica 2004/17/ES sa preto naďalej uplatňuje, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky s cieľom umožniť maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku a keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v Taliansku. |
| --- | --- |

(25)

Smernica 2004/17/ES sa preto naďalej uplatňuje, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky s cieľom umožniť maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku a keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v Taliansku.

IV.   ZÁVERY

| (26) | Vzhľadom na výrobu a veľkoobchodný predaj elektrickej energie v makrozóne Sever sa situácia teda dá zhrnúť takto: úhrnný trhový podiel troch najväčších výrobcov je relatívne nízky a výrazný objem dovozu elektrickej energie má na túto zónu prosúťažné účinky. Ako sa uvádza v odôvodnení 13, fungovanie vyrovnávacieho mechanizmu nepredstavuje prekážku priameho vystavenia trhu výroby elektrickej energie hospodárskej súťaži. Všetky uvedené faktory sa teda môžu chápať ako príznaky priameho vystavenia hospodárskej súťaži v makrozóne Sever. |
| --- | --- |

(26)

Vzhľadom na výrobu a veľkoobchodný predaj elektrickej energie v makrozóne Sever sa situácia teda dá zhrnúť takto: úhrnný trhový podiel troch najväčších výrobcov je relatívne nízky a výrazný objem dovozu elektrickej energie má na túto zónu prosúťažné účinky. Ako sa uvádza v odôvodnení 13, fungovanie vyrovnávacieho mechanizmu nepredstavuje prekážku priameho vystavenia trhu výroby elektrickej energie hospodárskej súťaži. Všetky uvedené faktory sa teda môžu chápať ako príznaky priameho vystavenia hospodárskej súťaži v makrozóne Sever.

| (27) | Vzhľadom na faktory preskúmané v odôvodneniach 8 až 13 by sa podmienka priameho vystavenia hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES mala považovať za splnenú, pokiaľ ide o veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever. |
| --- | --- |

(27)

Vzhľadom na faktory preskúmané v odôvodneniach 8 až 13 by sa podmienka priameho vystavenia hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES mala považovať za splnenú, pokiaľ ide o veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever.

| (28) | Keďže podmienka neobmedzeného prístupu na trh sa považuje za splnenú, smernica 2004/17/ES by sa nemala uplatňovať v prípadoch, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky, ktorých cieľom je umožniť výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever, a ani keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v uvedenej geografickej oblasti. |
| --- | --- |

(28)

Keďže podmienka neobmedzeného prístupu na trh sa považuje za splnenú, smernica 2004/17/ES by sa nemala uplatňovať v prípadoch, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky, ktorých cieľom je umožniť výrobu a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever, a ani keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v uvedenej geografickej oblasti.

| (29) | Situácia v oblasti maloobchodného predaja elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia v Taliansku sa dá zhrnúť takto: úhrnný trhový podiel troch najväčších maloobchodných spoločností je nízky, miera zmeny dodávateľa k termínu vypovedania je uspokojivá a neexistuje tu kontrola cien pre koncových zákazníkov. Tieto závery takisto zodpovedajú stanovisku príslušných talianskych orgánov, podľa ktorých na tomto trhu už niekoľko rokov vládne konkurenčné prostredie a z toho vyplývajúci stupeň hospodárskej súťaže je uspokojivý. |
| --- | --- |

(29)

Situácia v oblasti maloobchodného predaja elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia v Taliansku sa dá zhrnúť takto: úhrnný trhový podiel troch najväčších maloobchodných spoločností je nízky, miera zmeny dodávateľa k termínu vypovedania je uspokojivá a neexistuje tu kontrola cien pre koncových zákazníkov. Tieto závery takisto zodpovedajú stanovisku príslušných talianskych orgánov, podľa ktorých na tomto trhu už niekoľko rokov vládne konkurenčné prostredie a z toho vyplývajúci stupeň hospodárskej súťaže je uspokojivý.

| (30) | Vzhľadom na faktory preskúmané v odôvodneniach 18 až 18 by sa podmienka priameho vystavenia hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES mala považovať na celom území Talianskej republiky za splnenú, pokiaľ ide o maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým spotrebiteľom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia. |
| --- | --- |

(30)

Vzhľadom na faktory preskúmané v odôvodneniach 18 až 18 by sa podmienka priameho vystavenia hospodárskej súťaži ustanovená v článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES mala považovať na celom území Talianskej republiky za splnenú, pokiaľ ide o maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým spotrebiteľom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia.

| (31) | Keďže podmienka neobmedzeného prístupu na trh sa považuje za splnenú, smernica 2004/17/ES by sa nemala uplatňovať v prípadoch, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky, ktorých cieľom je umožniť maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým spotrebiteľom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia v Taliansku, a ani keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v uvedenej geografickej oblasti. |
| --- | --- |

(31)

Keďže podmienka neobmedzeného prístupu na trh sa považuje za splnenú, smernica 2004/17/ES by sa nemala uplatňovať v prípadoch, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky, ktorých cieľom je umožniť maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým spotrebiteľom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia v Taliansku, a ani keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v uvedenej geografickej oblasti.

| (32) | Vzhľadom na faktory preskúmané v odôvodnenia 19 až 25 a vzhľadom na pochybnosti o existencii dostatočnej miery hospodárskej súťaže na celoštátnej úrovni, pokiaľ ide o maloobchodné dodávky koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia a vzhľadom na skutočnosť, že nie sú k dispozícii podrobné informácie o každom príslušnom miestnom trhu definovanom talianskymi orgánmi, nie je možné vyvodiť záver, že v prípade maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku došlo k splneniu podmienok udelenia výnimky podľa článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES. Smernica 2004/17/ES sa preto naďalej uplatňuje v prípade, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky s cieľom umožniť maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku a keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v Taliansku Keďže štatistické povinnosti podľa článku 67 sa budú naďalej uplatňovať, môže byť potrebné zaistiť, že dotknuté zmluvné subjekty príjmu primerané opatrenia, ako napr. oddelenie pri riadení a/alebo vedení účtovníctva, aby bolo možné správne vykázať verejné obstarávania realizované s súvislosti s výkonom príslušných činností, ktoré sa podľa tohto rozhodnutia nevyňali. |
| --- | --- |

(32)

Vzhľadom na faktory preskúmané v odôvodnenia 19 až 25 a vzhľadom na pochybnosti o existencii dostatočnej miery hospodárskej súťaže na celoštátnej úrovni, pokiaľ ide o maloobchodné dodávky koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia a vzhľadom na skutočnosť, že nie sú k dispozícii podrobné informácie o každom príslušnom miestnom trhu definovanom talianskymi orgánmi, nie je možné vyvodiť záver, že v prípade maloobchodných dodávok elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku došlo k splneniu podmienok udelenia výnimky podľa článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES. Smernica 2004/17/ES sa preto naďalej uplatňuje v prípade, keď zmluvné subjekty zadávajú zákazky s cieľom umožniť maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia v Taliansku a keď organizujú súťaže návrhov na vykonávanie takejto činnosti v Taliansku Keďže štatistické povinnosti podľa článku 67 sa budú naďalej uplatňovať, môže byť potrebné zaistiť, že dotknuté zmluvné subjekty príjmu primerané opatrenia, ako napr. oddelenie pri riadení a/alebo vedení účtovníctva, aby bolo možné správne vykázať verejné obstarávania realizované s súvislosti s výkonom príslušných činností, ktoré sa podľa tohto rozhodnutia nevyňali.

| (33) | Takisto sa pripomína, že so zákazkami vzťahujúcimi sa na viaceré činnosti sa zaobchádza v súlade s článkom 9 smernice 2004/17/ES. V tejto súvislosti to znamená, že ak sa zmluvný subjekt zúčastňuje „zmiešaného“ obstarávania, t. j. obstarávania zameraného na podporu výkonu tak činností vyňatých z pôsobnosti smernice 2004/17/ES, ako aj z jej pôsobnosti nevyňatých činností, zohľadnia sa činnosti, na ktoré sa zákazka primárne vzťahuje. V prípade takéhoto zmiešaného obstarávania, ktorého primárnym účelom je podporiť predaj elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia, sa uplatňuje ustanovenie smernice 2004/17/ES.. Ak objektívne nie je možné stanoviť, na akú činnosť sa zákazka z najväčšej časti vzťahuje, jej zadanie sa realizuje v súlade s pravidlami uvedenými v odsekoch 2 a 3 článku 9. |
| --- | --- |

(33)

Takisto sa pripomína, že so zákazkami vzťahujúcimi sa na viaceré činnosti sa zaobchádza v súlade s článkom 9 smernice 2004/17/ES. V tejto súvislosti to znamená, že ak sa zmluvný subjekt zúčastňuje „zmiešaného“ obstarávania, t. j. obstarávania zameraného na podporu výkonu tak činností vyňatých z pôsobnosti smernice 2004/17/ES, ako aj z jej pôsobnosti nevyňatých činností, zohľadnia sa činnosti, na ktoré sa zákazka primárne vzťahuje. V prípade takéhoto zmiešaného obstarávania, ktorého primárnym účelom je podporiť predaj elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť nízkeho napätia, sa uplatňuje ustanovenie smernice 2004/17/ES.. Ak objektívne nie je možné stanoviť, na akú činnosť sa zákazka z najväčšej časti vzťahuje, jej zadanie sa realizuje v súlade s pravidlami uvedenými v odsekoch 2 a 3 článku 9.

| (34) | Toto rozhodnutie je založené na právnej a faktickej situácii v období od februára do mája 2010, ako to vyplýva z informácií poskytnutých Talianskou republikou, informácií poskytnutých spoločnosťou CVA, oznámení z rokov 2005 a 2010 a ich technických príloh, dokumentu útvarov Komisie z roku 2007, zo záverečnej správy a výročnej správy AEEG z roku 2009. Rozhodnutie sa môže zrevidovať, ak významné zmeny právnej alebo faktickej situácie povedú k tomu, že v prípade veľkoobchodných dodávok elektrickej energie v makrozóne Sever a v prípade maloobchodných dodávok koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia sa už nespĺňajú podmienky uplatňovania článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES, |
| --- | --- |

(34)

Toto rozhodnutie je založené na právnej a faktickej situácii v období od februára do mája 2010, ako to vyplýva z informácií poskytnutých Talianskou republikou, informácií poskytnutých spoločnosťou CVA, oznámení z rokov 2005 a 2010 a ich technických príloh, dokumentu útvarov Komisie z roku 2007, zo záverečnej správy a výročnej správy AEEG z roku 2009. Rozhodnutie sa môže zrevidovať, ak významné zmeny právnej alebo faktickej situácie povedú k tomu, že v prípade veľkoobchodných dodávok elektrickej energie v makrozóne Sever a v prípade maloobchodných dodávok koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia sa už nespĺňajú podmienky uplatňovania článku 30 ods. 1 smernice 2004/17/ES,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Smernica 2004/17/ES sa nevzťahuje na zákazky, ktoré zadali zmluvné subjekty a ktorých cieľom je umožniť vykonávanie týchto činností:

| a) | výroba a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever; |
| --- | --- |

a)

výroba a veľkoobchodné dodávky elektrickej energie v makrozóne Sever;

| b) | maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia na celom území Talianskej republiky. |
| --- | --- |

b)

maloobchodné dodávky elektrickej energie koncovým zákazníkom napojeným na sieť stredného, vysokého a veľmi vysokého napätia na celom území Talianskej republiky.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 14. júla 2010

Za Komisiu

Michel BARNIER

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Patrí sem zóna Sever, ako aj štyri menšie zóny (Ene, Enw, Turbigo a Monfalcone), ako sa uvádza v prílohe B k oznámeniu Komisie z 10. januára 2007: Vyšetrovanie podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 1/2003 v odvetviach plynárenstva a elektrickej energie v Európe (ďalej len „záverečná správa“).

2

(3)  Ú. v. ES L 27, 30.1.1997, s. 20.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 37. Je potrebné poznamenať, že smernicu 2003/54/ES nahradila smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 55), v ktorej sa vyžaduje ešte vyššia miera otvorenia trhu ako v predchádzajúcich dvoch smerniciach. Keďže lehota na jej vykonanie ešte neuplynula, naďalej sa bude odkazovať na právny rámec zavedený v smernici 2003/54/ES.

4

(5)  MERGER COMP M – 4110 EO.N – ENDESA, s. 3.

5

(6)  Pozri bod A1, 2 prílohy B záverečnej správy.

6

(7)  Patria sem zóny: Centro Nord, Piombino, Centro Sud, Sud, Rossano, Brindisi, a Kalábria.

7

(8)  Patria sem zóny: Sicília, Priolo a Kalábria.

8

(9)  Pozri rozhodnutia Komisie 2009/47/ES (Ú. v. EÚ L 19, 23.1.2009, s. 57), 2008/585/ES (Ú. v. EÚ L 188, 16.7.2008, s. 28), 2008/741/ES (Ú. v. EÚ L 251, 19.9.2008, s. 35), 2007/141/ES (Ú. v. EÚ L 62, 1.3.2007, s. 23), 2007/706/ES (Ú. v. EÚ L 287, 1.11.2007, s. 18), 2006/211/ES (Ú. v. EÚ L 76, 15.3.2006, s. 6) a 2006/422/ES (Ú. v. EÚ L 168, 21.6.2006, s. 33).

9

(10)  T. j. množstvo elektrickej energie potrebné na internú spotrebu a vývoz.

10

(11)  List talianskeho orgánu pre elektrickú energiu a plyn č. 0018212 z 10. mája 2010.

11

(12)  Zákon č. 99/2009 z 23. júla 2009.

12

(13)  SEK(2010) 251 (ďalej len „oznámenie z roku 2010“).

13

(14)  Tabuľka 3.1 technickej prílohy (s. 12) oznámenia z roku 2010.

14

(15)  Výročná správa o stave služieb a regulačnej činnosti talianskeho orgánu pre elektrickú energiu a plyn (AEEG) z 31. marca 2009 (ďalej len „výročná správa AEEG za rok 2009“), s. 76.

15

(16)  Veľmi blízko zodpovedá miere koncentrácie vo výške 43 % zistenej na švédskom maloobchodnom trhu, pozri odôvodnenie 14 rozhodnutia 2007/706/ES.

16

(17)  Oznámenie Komisie z 15. novembra 2005 o pokroku vo vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou, KOM(2005) 568 v konečnom znení, (ďalej len „oznámenie z roku 2005“), s. 9.

17

(18)  Tabuľka 2.2 technickej prílohy k oznámeniu z roku 2010.

18

(19)  Pozri odôvodnenie 13 rozhodnutia 2008/585/ES.

19

(20)  Výročná správa AEEG za rok 2009.

20

(21)  Pozri bod 328 rozsudku Súdu prvého stupňa z 28. februára 2002 vo veci T-395/94 Atlantic Container Line AB a spol./Komisia, Zb. 2002, s. II-875.

21

Atlantic Container Line AB

(22)  Regulované ceny sa v skutočnosti stanovujú na základe cien na voľnom trhu.

22

(23)  List talianskeho orgánu pre hospodársku súťaž č. 0032953 z 20. mája 2010.

23

---