# Uradni list L 257/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.257.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 257 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5330. september 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.257.slv

Uradni list

Evropske unije

L 257

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5330. september 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 13 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij M, N in O v zvezi z zaviranjem | 1 |
| | * | Pravilnik št. 86 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev glede ne vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav | 197 |
| | * | Pravilnik št. 106 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe glede homologacije pnevmatik za kmetijska vozila in njihove priklopnike | 231 |
| | * | Pravilnik št. 120 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji motorjev z notranjim zgorevanjem za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na meritev izhodne moči, nazivnega navora in specifične porabe goriva | 280 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 13 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij M, N in O v zvezi z zaviranjem

1

*

Pravilnik št. 86 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev glede ne vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

197

*

Pravilnik št. 106 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe glede homologacije pnevmatik za kmetijska vozila in njihove priklopnike

231

*

Pravilnik št. 120 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji motorjev z notranjim zgorevanjem za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na meritev izhodne moči, nazivnega navora in specifične porabe goriva

280

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 30.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 257/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 13 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji vozil kategorij M, N in O v zvezi z zaviranjem

Vključuje vsa veljavna besedila do:

| | Dodatka 5 k Spremembam 10 – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008 |
| --- | --- |

Dodatka 5 k Spremembam 10 – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008

| | popravka 1 revizije 6 – začetek veljavnosti: 10. marec 2009 |
| --- | --- |

popravka 1 revizije 6 – začetek veljavnosti: 10. marec 2009

| | popravka 2 revizije 6 – začetek veljavnosti: 24. junij 2009 |
| --- | --- |

popravka 2 revizije 6 – začetek veljavnosti: 24. junij 2009

KAZALO

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitve pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preskusi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprememba tipa vozila ali zavornega sistema in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

12.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Zavorna oprema, naprave, metode in pogoji, ki jih ta pravilnik ne zajema |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v zvezi z zaviranjem v skladu s Pravilnikom št. 13 |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 2 – Dodatek 1 – | Seznam podatkov o vozilu za homologacije v skladu s Pravilnikom št. 90 |
| --- | --- |

Priloga 2 – Dodatek 1 –

| Priloga 2 – Dodatek 2 – | Certifikat o homologaciji za zavorno opremo vozila |
| --- | --- |

Priloga 2 – Dodatek 2 –

| Priloga 3 – | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Preskusi zaviranja in učinek zavornih sistemov |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 4 – Dodatek – | åPostopek za spremljanje stanja polnjenja akumulatorja |
| --- | --- |

Priloga 4 – Dodatek –

| Priloga 5 – | Dodatne določbe, ki veljajo za nekatera vozila, kot je določeno v ADR |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Metoda merjenja odzivnega časa za vozila, opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 6 – Dodatek – | Primeri simulatorja |
| --- | --- |

Priloga 6 – Dodatek –

| Priloga 7 – | Določbe v zvezi z viri energije in napravami za shranjevanje energije (akumulatorji energije) |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Priloga 8 – | Določbe v zvezi s posebnimi pogoji za vzmetne zavorne sisteme |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Priloga 9 – | Določbe v zvezi s parkirnimi zavornimi sistemi, opremljenimi z napravo za mehansko blokiranje zavornih valjev (blokirni zavorni valji) |
| --- | --- |

Priloga 9 –

| Priloga 10 – | Porazdelitev zaviranja med osi vozila ter zahteve za združljivost vlečnih vozil in priklopnikov |
| --- | --- |

Priloga 10 –

| Priloga 11 – | Primeri, v katerih preskusov tipa I in/ali tipa II (ali tipa II A) ni treba izvajati |
| --- | --- |

Priloga 11 –

| Priloga 11 – Dodatek 1 – | Preglednice I, II in III |
| --- | --- |

Priloga 11 – Dodatek 1 –

| Priloga 11 – Dodatek 2 – | Alternativni postopki za preskusa tipa I in tipa III za zavore priklopnikov |
| --- | --- |

Priloga 11 – Dodatek 2 –

| Priloga 11 – Dodatek 3 – | Vzorec obrazca poročila o preskusu, kot je predpisan v odstavkih 3.7.1 in 3.7.2 Dodatka 2 k tej prilogi |
| --- | --- |

Priloga 11 – Dodatek 3 –

| Priloga 11 – Dodatek 4 – | Vzorec obrazca poročila o preskusu za alternativno napravo za samodejno nastavljanje zavor, kot je predpisano v odstavku 3.7.3 Dodatka 2 k tej prilogi |
| --- | --- |

Priloga 11 – Dodatek 4 –

| Priloga 12 – | Pogoji za preskušanje vozil, opremljenih z naletnimi zavornimi sistemi |
| --- | --- |

Priloga 12 –

| Priloga 12 – Dodatek 1 – | Slike 1–8 |
| --- | --- |

Priloga 12 – Dodatek 1 –

| Priloga 12 – Dodatek 2 – | Poročilo o preskusu naprave za upravljanje naletnega zavornega sistema |
| --- | --- |

Priloga 12 – Dodatek 2 –

| Priloga 12 – Dodatek 3 – | Poročilo o preskusu zavore |
| --- | --- |

Priloga 12 – Dodatek 3 –

| Priloga 12 – Dodatek 4 – | Poročilo o preskusu združljivosti naprave za upravljanje naletne zavore, prenosnega sistema in zavor na priklopniku |
| --- | --- |

Priloga 12 – Dodatek 4 –

| Priloga 13 – | Zahteve v preskusih za vozila, opremljena s protiblokirnimi sistemi |
| --- | --- |

Priloga 13 –

| Priloga 13 – Dodatek 1 – | Simboli in opredelitve |
| --- | --- |

Priloga 13 – Dodatek 1 –

| Priloga 13 – Dodatek 2 – | Izkoristek oprijema |
| --- | --- |

Priloga 13 – Dodatek 2 –

| Priloga 13 – Dodatek 3 – | Zavorni učinek na različnih površinah ceste |
| --- | --- |

Priloga 13 – Dodatek 3 –

| Priloga 13 – Dodatek 4 – | Metoda izbiranja površin ceste z nizkim koeficientom oprijema |
| --- | --- |

Priloga 13 – Dodatek 4 –

| Priloga 14 – | Pogoji preskusov za priklopnike z električnimi zavornimi sistemi |
| --- | --- |

Priloga 14 –

| Priloga 14 – Dodatek – | Združljivost zavornega razmerja priklopnika in povprečnega polnega pojemka skupine vlečnega vozila in priklopnika (obremenjen ali neobremenjen priklopnik) |
| --- | --- |

Priloga 14 – Dodatek –

| Priloga 15 – | Postopek preskušanja zavornih oblog na vztrajnostnem dinamometru |
| --- | --- |

Priloga 15 –

| Priloga 16 – | (Rezervirano) |
| --- | --- |

Priloga 16 –

| Priloga 17 – | Preskusni postopek za oceno funkcionalne združljivosti vozil, opremljenih z električnimi upravljalnimi vodi |
| --- | --- |

Priloga 17 –

| Priloga 18 – | Posebne zahteve, ki se uporabljajo za varnostne vidike kompleksnih sistemov za elektronsko upravljanje vozila |
| --- | --- |

Priloga 18 –

| Priloga 19 – | Preskušanje učinkovitosti sestavnih delov zavor priklopnika |
| --- | --- |

Priloga 19 –

| Priloga 19 – Dodatek 1 – | Vzorec obrazca poročila o preverjanju za membranske zavorne valje |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 1 –

| Priloga 19 – Dodatek 2 – | Vzorec referenčnega poročila o rezultatih preskusa za membranske zavorne valje |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 2 –

| Priloga 19 – Dodatek 3 – | Vzorec obrazca poročila o preverjanju za vzmetne zavore |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 3 –

| Priloga 19 – Dodatek 4 – | Vzorec referenčnega poročila o rezultatih preskusa za vzmetne zavore |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 4 –

| Priloga 19 – Dodatek 5 – | Opisni list za protiblokirni zavorni sistem priklopnika |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 5 –

| Priloga 19 – Dodatek 6 – | Poročilo o preskusu protiblokirnega zavornega sistema priklopnika |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 6 –

| Priloga 19 – Dodatek 7 – | Simboli in opredelitve |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 7 –

| Priloga 19 – Dodatek 8 – | Dokumentacija o preskusu na terenu iz odstavka 4.4.2.9 te priloge |
| --- | --- |

Priloga 19 – Dodatek 8 –

| Priloga 20 – | Alternativni postopek za homologacijo priklopnikov |
| --- | --- |

Priloga 20 –

| Priloga 20 – Dodatek 1 – | Postopek izračuna višine težišča |
| --- | --- |

Priloga 20 – Dodatek 1 –

| Priloga 20 – Dodatek 2 – | Graf preverjanja za odstavek 3.2.1.5 – polpriklopniki |
| --- | --- |

Priloga 20 – Dodatek 2 –

| Priloga 20 – Dodatek 3 – | Graf preverjanja za odstavek 3.2.1.6 – priklopniki s centralno osjo |
| --- | --- |

Priloga 20 – Dodatek 3 –

| Priloga 20 – Dodatek 4 – | Graf preverjanja za odstavek 3.2.1.7 – priklopniki |
| --- | --- |

Priloga 20 – Dodatek 4 –

| Priloga 20 – Dodatek 5 – | Simboli in opredelitve |
| --- | --- |

Priloga 20 – Dodatek 5 –

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij M2, M3, N in O (1) v zvezi z zaviranjem (2): |
| --- | --- |

1.1

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorij M2, M3, N in O (1) v zvezi z zaviranjem (2):

| 1.2 | Ta pravilnik ne zajema:






  1.2.1 | vozil, katerih konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 km/h; |
| --- | --- | --- |

1.2

Ta pravilnik ne zajema:

1.2.1

vozil, katerih konstrukcijsko določena hitrost ne presega 25 km/h;

| 1.2.2 | priklopnikov, ki jih ni mogoče priključiti na vozila na motorni pogon, katerih konstrukcijsko določena hitrost presega 25 km/h; |
| --- | --- |

1.2.2

priklopnikov, ki jih ni mogoče priključiti na vozila na motorni pogon, katerih konstrukcijsko določena hitrost presega 25 km/h;

| 1.2.3 | vozil, opremljenih za invalidne voznike. |
| --- | --- |

1.2.3

vozil, opremljenih za invalidne voznike.

| 1.3 | Ob upoštevanju veljavnih določb tega pravilnika oprema, naprave, metode in pogoji, navedeni v Prilogi 1, v tem pravilniku niso zajeti. |
| --- | --- |

1.3

Ob upoštevanju veljavnih določb tega pravilnika oprema, naprave, metode in pogoji, navedeni v Prilogi 1, v tem pravilniku niso zajeti.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tej uredbi:

| 2.1 | „homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila v zvezi z zaviranjem; |
| --- | --- |

2.1

„homologacija vozila“ pomeni homologacijo tipa vozila v zvezi z zaviranjem;

| 2.2 | „tip vozila“ pomeni kategorijo vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:






  2.2.1 | pri vozilih na motorni pogon:






  2.2.1.1 | kategorija vozila (glej odstavek 1.1 zgoraj); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

„tip vozila“ pomeni kategorijo vozil, ki se ne razlikujejo v tako bistvenih vidikih, kot so:

2.2.1

pri vozilih na motorni pogon:

2.2.1.1

kategorija vozila (glej odstavek 1.1 zgoraj);

| 2.2.1.2 | največja masa, kot je določena v odstavku 2.16 spodaj; |
| --- | --- |

2.2.1.2

največja masa, kot je določena v odstavku 2.16 spodaj;

| 2.2.1.3 | porazdelitev mase med osi; |
| --- | --- |

2.2.1.3

porazdelitev mase med osi;

| 2.2.1.4 | najvišja konstrukcijsko določena hitrost; |
| --- | --- |

2.2.1.4

najvišja konstrukcijsko določena hitrost;

| 2.2.1.5 | zlasti prisotnost ali odsotnost opreme za zaviranje priklopnika ali kakršna koli prisotnost električnega regeneracijskega zavornega sistema; |
| --- | --- |

2.2.1.5

zlasti prisotnost ali odsotnost opreme za zaviranje priklopnika ali kakršna koli prisotnost električnega regeneracijskega zavornega sistema;

| 2.2.1.6 | število in razporeditev osi; |
| --- | --- |

2.2.1.6

število in razporeditev osi;

| 2.2.1.7 | tip motorja; |
| --- | --- |

2.2.1.7

tip motorja;

| 2.2.1.8 | število in razmerja prestav; |
| --- | --- |

2.2.1.8

število in razmerja prestav;

| 2.2.1.9 | prestavna razmerja gonila koles; |
| --- | --- |

2.2.1.9

prestavna razmerja gonila koles;

| 2.2.1.10 | mere pnevmatik; |
| --- | --- |

2.2.1.10

mere pnevmatik;

| 2.2.2 | pri priklopnikih:






  2.2.2.1 | kategorija vozila (glej odstavek 1.1 zgoraj); |
| --- | --- | --- |

2.2.2

pri priklopnikih:

2.2.2.1

kategorija vozila (glej odstavek 1.1 zgoraj);

| 2.2.2.2 | največja masa, kot je določena v odstavku 2.16 spodaj; |
| --- | --- |

2.2.2.2

največja masa, kot je določena v odstavku 2.16 spodaj;

| 2.2.2.3 | porazdelitev mase med osi; |
| --- | --- |

2.2.2.3

porazdelitev mase med osi;

| 2.2.2.4 | različen tip zavorne opreme; |
| --- | --- |

2.2.2.4

različen tip zavorne opreme;

| 2.2.2.5 | število in razporeditev osi; |
| --- | --- |

2.2.2.5

število in razporeditev osi;

| 2.2.2.6 | mere pnevmatik; |
| --- | --- |

2.2.2.6

mere pnevmatik;

| 2.3 | „zavorni sistem“ pomeni kombinacijo delov, katerih funkcija je postopno zmanjševanje hitrosti premikajočega se vozila oziroma njegovo ustavljanje ali zadrževanje vozila v mirovanju, če je že ustavljeno; te funkcije so določene v odstavku 5.1.2. Sistem sestavljajo naprava za upravljanje, prenosni sistem in sama zavora; |
| --- | --- |

2.3

„zavorni sistem“ pomeni kombinacijo delov, katerih funkcija je postopno zmanjševanje hitrosti premikajočega se vozila oziroma njegovo ustavljanje ali zadrževanje vozila v mirovanju, če je že ustavljeno; te funkcije so določene v odstavku 5.1.2. Sistem sestavljajo naprava za upravljanje, prenosni sistem in sama zavora;

| 2.4 | „naprava za upravljanje“ pomeni tisti del, ki ga neposredno aktivira voznik (ali sovoznik pri nekaterih priklopnikih), da prenosni sistem oskrbi z energijo, potrebno za zaviranje ali upravljanje. Ta energija je lahko fizična energija voznika ali energija drugega izvora, ki ga upravlja voznik, ali v ustreznih primerih kinetična energija priklopnika ali kombinacija teh različnih vrst energije;






  2.4.1 | „aktiviranje“ pomeni uporabo in sprostitev naprave za upravljanje; |
| --- | --- | --- |

2.4

„naprava za upravljanje“ pomeni tisti del, ki ga neposredno aktivira voznik (ali sovoznik pri nekaterih priklopnikih), da prenosni sistem oskrbi z energijo, potrebno za zaviranje ali upravljanje. Ta energija je lahko fizična energija voznika ali energija drugega izvora, ki ga upravlja voznik, ali v ustreznih primerih kinetična energija priklopnika ali kombinacija teh različnih vrst energije;

2.4.1

„aktiviranje“ pomeni uporabo in sprostitev naprave za upravljanje;

| 2.5 | „prenosni sistem“ pomeni kombinacijo sestavnih delov med napravo za upravljanje in zavorami ter njihove funkcionalne povezave. Prenosni sistem je lahko mehanski, hidravlični, pnevmatski, električni ali kombinirani. Kadar zavorna moč izvira iz vira energije ali k njej prispeva vir energije, ki je neodvisen od voznika, je zaloga energije v sistemu prav tako del prenosnega sistema.
  Prenosni sistem se deli na dve neodvisni funkciji: prenos upravljanja in prenos energije. Kadar se v tem pravilniku izraz „prenosni sistem“ uporablja samostojno, pomeni „prenos upravljanja“ in „prenos energije“. Upravljalni in napajalni vodi med vlečnimi vozili in priklopniki se ne štejejo za dele prenosnega sistema;






  2.5.1 | „prenos upravljanja“ pomeni kombinacijo sestavnih delov prenosnega sistema, ki upravljajo delovanje zavor, vključno s funkcijo upravljanja in potrebnimi zalogami energije; |
| --- | --- | --- |

2.5

„prenosni sistem“ pomeni kombinacijo sestavnih delov med napravo za upravljanje in zavorami ter njihove funkcionalne povezave. Prenosni sistem je lahko mehanski, hidravlični, pnevmatski, električni ali kombinirani. Kadar zavorna moč izvira iz vira energije ali k njej prispeva vir energije, ki je neodvisen od voznika, je zaloga energije v sistemu prav tako del prenosnega sistema.

Prenosni sistem se deli na dve neodvisni funkciji: prenos upravljanja in prenos energije. Kadar se v tem pravilniku izraz „prenosni sistem“ uporablja samostojno, pomeni „prenos upravljanja“ in „prenos energije“. Upravljalni in napajalni vodi med vlečnimi vozili in priklopniki se ne štejejo za dele prenosnega sistema;

2.5.1

„prenos upravljanja“ pomeni kombinacijo sestavnih delov prenosnega sistema, ki upravljajo delovanje zavor, vključno s funkcijo upravljanja in potrebnimi zalogami energije;

| 2.5.2 | „prenos energije“ pomeni kombinacijo sestavnih delov, ki zavore oskrbujejo z energijo, potrebno za njihovo funkcijo, vključno z zalogami energije, potrebnimi za delovanje zavor; |
| --- | --- |

2.5.2

„prenos energije“ pomeni kombinacijo sestavnih delov, ki zavore oskrbujejo z energijo, potrebno za njihovo funkcijo, vključno z zalogami energije, potrebnimi za delovanje zavor;

| 2.6 | „zavora“ pomeni del, v katerem se razvijajo sile, ki nasprotujejo gibanju vozila. To je lahko torna zavora (kadar sile proizvaja trenje med dvema deloma vozila, ki se premikata relativno eden proti drugemu); električna zavora (kadar sile proizvaja elektromagnetno delovanje med dvema deloma vozila, ki se premikata relativno eden proti drugemu, vendar nista v stiku); hidravlična zavora (kadar sile proizvaja delovanje tekočine, ki se nahaja med dvema deloma vozila, ki se premikata relativno eden proti drugemu); ali motorna zavora (kadar sile izhajajo iz umetno povečanega zaviranja motorja, prenesenega na kolesa); |
| --- | --- |

2.6

„zavora“ pomeni del, v katerem se razvijajo sile, ki nasprotujejo gibanju vozila. To je lahko torna zavora (kadar sile proizvaja trenje med dvema deloma vozila, ki se premikata relativno eden proti drugemu); električna zavora (kadar sile proizvaja elektromagnetno delovanje med dvema deloma vozila, ki se premikata relativno eden proti drugemu, vendar nista v stiku); hidravlična zavora (kadar sile proizvaja delovanje tekočine, ki se nahaja med dvema deloma vozila, ki se premikata relativno eden proti drugemu); ali motorna zavora (kadar sile izhajajo iz umetno povečanega zaviranja motorja, prenesenega na kolesa);

| 2.7 | „različne vrste zavornih sistemov“ pomenijo sisteme, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:






  2.7.1 | sestavni deli, ki imajo različne značilnosti; |
| --- | --- | --- |

2.7

„različne vrste zavornih sistemov“ pomenijo sisteme, ki se razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

2.7.1

sestavni deli, ki imajo različne značilnosti;

| 2.7.2 | sestavni del, izdelan iz materialov z različnimi značilnostmi, ali sestavni del, ki se razlikuje po obliki ali velikosti; |
| --- | --- |

2.7.2

sestavni del, izdelan iz materialov z različnimi značilnostmi, ali sestavni del, ki se razlikuje po obliki ali velikosti;

| 2.7.3 | drugačna montaža sestavnih delov; |
| --- | --- |

2.7.3

drugačna montaža sestavnih delov;

| 2.8 | „del zavornega sistema“ pomeni enega od posameznih delov, ki skupaj tvorijo zavorni sistem; |
| --- | --- |

2.8

„del zavornega sistema“ pomeni enega od posameznih delov, ki skupaj tvorijo zavorni sistem;

| 2.9 | „povezano zaviranje“ pomeni zaviranje skupine vozil z napeljavo, ki ima naslednje značilnosti:






  2.9.1 | je samo ena naprava za upravljanje, ki jo voznik aktivira s svojega sedeža postopno in z enim samim gibom; |
| --- | --- | --- |

2.9

„povezano zaviranje“ pomeni zaviranje skupine vozil z napeljavo, ki ima naslednje značilnosti:

2.9.1

je samo ena naprava za upravljanje, ki jo voznik aktivira s svojega sedeža postopno in z enim samim gibom;

| 2.9.2 | energija, ki se uporablja za zaviranje vozil v skupini vozil, izhaja iz istega vira (ki je lahko fizična energija voznika); |
| --- | --- |

2.9.2

energija, ki se uporablja za zaviranje vozil v skupini vozil, izhaja iz istega vira (ki je lahko fizična energija voznika);

| 2.9.3 | zavorna napeljava zagotavlja hkratno ali primerno stopnjevano zaviranje vsakega posameznega vozila v skupini, ne glede na njegov položaj v njej; |
| --- | --- |

2.9.3

zavorna napeljava zagotavlja hkratno ali primerno stopnjevano zaviranje vsakega posameznega vozila v skupini, ne glede na njegov položaj v njej;

| 2.10 | „polpovezano zaviranje“ pomeni zaviranje skupine vozil z zavorno napravo, ki ima naslednje značilnosti:






  2.10.1 | je samo ena naprava za upravljanje, ki jo voznik aktivira s svojega sedeža postopno in z enim samim gibom; |
| --- | --- | --- |

2.10

„polpovezano zaviranje“ pomeni zaviranje skupine vozil z zavorno napravo, ki ima naslednje značilnosti:

2.10.1

je samo ena naprava za upravljanje, ki jo voznik aktivira s svojega sedeža postopno in z enim samim gibom;

| 2.10.2 | energija, ki se uporablja za zaviranje vozil v skupini vozil, izhaja iz dveh različnih virov (eden je lahko fizična energija voznika); |
| --- | --- |

2.10.2

energija, ki se uporablja za zaviranje vozil v skupini vozil, izhaja iz dveh različnih virov (eden je lahko fizična energija voznika);

| 2.10.3 | zavorna napeljava zagotavlja hkratno ali primerno stopnjevano zaviranje vsakega posameznega vozila v skupini, ne glede na njegov položaj v njej; |
| --- | --- |

2.10.3

zavorna napeljava zagotavlja hkratno ali primerno stopnjevano zaviranje vsakega posameznega vozila v skupini, ne glede na njegov položaj v njej;

| 2.11 | „samodejno zaviranje“ pomeni zaviranje, pri katerem pri ločitvi med seboj spojenih vozil, tudi zaradi pretrganja spoja med temi vozili, nastopi samodejno zaviranje priklopnikov, ne da bi to negativno vplivalo na učinkovitost zaviranja ostalega dela skupine vozil; |
| --- | --- |

2.11

„samodejno zaviranje“ pomeni zaviranje, pri katerem pri ločitvi med seboj spojenih vozil, tudi zaradi pretrganja spoja med temi vozili, nastopi samodejno zaviranje priklopnikov, ne da bi to negativno vplivalo na učinkovitost zaviranja ostalega dela skupine vozil;

| 2.12 | „naletna zavora“ pomeni zaviranje z izkoriščanjem sil, ki nastanejo pri naletu priklopnika na vlečno vozilo; |
| --- | --- |

2.12

„naletna zavora“ pomeni zaviranje z izkoriščanjem sil, ki nastanejo pri naletu priklopnika na vlečno vozilo;

| 2.13 | „postopno in stopnjevano zaviranje“ pomeni zaviranje, pri katerem med običajnim delovanjem opreme in med aktiviranjem zavor (glej odstavek 2.4.1 zgoraj)






  2.13.1 | voznik lahko v vsakem trenutku poveča ali zmanjša zavorno silo z napravo za upravljanje; |
| --- | --- | --- |

2.13

„postopno in stopnjevano zaviranje“ pomeni zaviranje, pri katerem med običajnim delovanjem opreme in med aktiviranjem zavor (glej odstavek 2.4.1 zgoraj)

2.13.1

voznik lahko v vsakem trenutku poveča ali zmanjša zavorno silo z napravo za upravljanje;

| 2.13.2 | se zavorna sila spreminja sorazmerno z delovanjem na napravo za upravljanje (monotono delovanje) in |
| --- | --- |

2.13.2

se zavorna sila spreminja sorazmerno z delovanjem na napravo za upravljanje (monotono delovanje) in

| 2.13.3 | se zavorna sila zlahka uravnava z zadostno natančnostjo; |
| --- | --- |

2.13.3

se zavorna sila zlahka uravnava z zadostno natančnostjo;

| 2.14 | „stopnjevano zaviranje“ pomeni sredstvo, ki se lahko uporabi, kadar se dva ali več virov zaviranja upravlja s skupno napravo za upravljanje, pri čemer lahko ima en vir prednost, tako da se drugi viri postopno zmanjšajo, zaradi česar je pred njihovim začetkom delovanja potrebno večje upravljanje premikanja; |
| --- | --- |

2.14

„stopnjevano zaviranje“ pomeni sredstvo, ki se lahko uporabi, kadar se dva ali več virov zaviranja upravlja s skupno napravo za upravljanje, pri čemer lahko ima en vir prednost, tako da se drugi viri postopno zmanjšajo, zaradi česar je pred njihovim začetkom delovanja potrebno večje upravljanje premikanja;

| 2.15 | „trajnostni zavorni sistem“ pomeni dodatni zavorni sistem z zmožnostjo zagotavljanja in vzdrževanja zavornega učinka v daljšem časovnem obdobju brez pomembnejšega zmanjšanja učinkovitosti. Izraz „trajnostni zavorni sistem“ zajema celotni sistem, vključno z napravo za upravljanje;






  2.15.1 | trajnostni zavorni sistem lahko zajema eno napravo ali kombinacijo več naprav. Vsaka naprava ima lahko svojo napravo za upravljanje. |
| --- | --- | --- |

2.15

„trajnostni zavorni sistem“ pomeni dodatni zavorni sistem z zmožnostjo zagotavljanja in vzdrževanja zavornega učinka v daljšem časovnem obdobju brez pomembnejšega zmanjšanja učinkovitosti. Izraz „trajnostni zavorni sistem“ zajema celotni sistem, vključno z napravo za upravljanje;

2.15.1

trajnostni zavorni sistem lahko zajema eno napravo ali kombinacijo več naprav. Vsaka naprava ima lahko svojo napravo za upravljanje.

| 2.15.2 | Nastavitve naprave za upravljanje za trajnostne zavorne sisteme:






  2.15.2.1 | „neodvisni trajnostni zavorni sistem“ pomeni trajnostni zavorni sistem, katerega naprava za upravljanje je ločena od delovnega in drugih zavornih sistemov; |
| --- | --- | --- |

2.15.2

Nastavitve naprave za upravljanje za trajnostne zavorne sisteme:

2.15.2.1

„neodvisni trajnostni zavorni sistem“ pomeni trajnostni zavorni sistem, katerega naprava za upravljanje je ločena od delovnega in drugih zavornih sistemov;

| 2.15.2.2 | „vgrajeni trajnostni zavorni sistem“ pomeni trajnostni zavorni sistem, katerega naprava za upravljanje je vgrajena v napravo za upravljanje delovnega zavornega sistema tako, da se trajnostni in delovni zavorni sistem uporabljata hkrati ali ustrezno stopnjevano z upravljanjem kombinirane naprave za upravljanje; |
| --- | --- |

2.15.2.2

„vgrajeni trajnostni zavorni sistem“ pomeni trajnostni zavorni sistem, katerega naprava za upravljanje je vgrajena v napravo za upravljanje delovnega zavornega sistema tako, da se trajnostni in delovni zavorni sistem uporabljata hkrati ali ustrezno stopnjevano z upravljanjem kombinirane naprave za upravljanje;

| 2.15.2.3 | „kombinirani trajnostni zavorni sistem“ pomeni vgrajeni trajnostni zavorni sistem z zavoro z odklopno napravo, ki kombinirani napravi za upravljanje omogoča, da uporablja samo delovni zavorni sistem; |
| --- | --- |

2.15.2.3

„kombinirani trajnostni zavorni sistem“ pomeni vgrajeni trajnostni zavorni sistem z zavoro z odklopno napravo, ki kombinirani napravi za upravljanje omogoča, da uporablja samo delovni zavorni sistem;

| 2.16 | „obremenjeno vozilo“ pomeni vozilo, natovorjeno tako, da doseže svojo „največjo maso“, razen kadar je navedeno drugače; |
| --- | --- |

2.16

„obremenjeno vozilo“ pomeni vozilo, natovorjeno tako, da doseže svojo „največjo maso“, razen kadar je navedeno drugače;

| 2.17 | „največja masa“ pomeni največjo maso, ki jo je proizvajalec vozila določil kot tehnično dovoljeno (ta masa je lahko večja od „največje dovoljene mase“, ki jo določi državni upravni organ); |
| --- | --- |

2.17

„največja masa“ pomeni največjo maso, ki jo je proizvajalec vozila določil kot tehnično dovoljeno (ta masa je lahko večja od „največje dovoljene mase“, ki jo določi državni upravni organ);

| 2.18 | „porazdelitev mase med osi“ pomeni porazdelitev vpliva sile težnosti na maso vozila in/ali njegovega tovora med osi; |
| --- | --- |

2.18

„porazdelitev mase med osi“ pomeni porazdelitev vpliva sile težnosti na maso vozila in/ali njegovega tovora med osi;

| 2.19 | „obremenitev koles/osi“ pomeni navpično statično reakcijo (silo) površine ceste v dotikališču na kolo/kolesa osi; |
| --- | --- |

2.19

„obremenitev koles/osi“ pomeni navpično statično reakcijo (silo) površine ceste v dotikališču na kolo/kolesa osi;

| 2.20 | „največja statična obremenitev koles/osi“ pomeni statično obremenitev koles/osi, ko je vozilo obremenjeno; |
| --- | --- |

2.20

„največja statična obremenitev koles/osi“ pomeni statično obremenitev koles/osi, ko je vozilo obremenjeno;

| 2.21 | „električno regeneracijsko zaviranje“ pomeni zavorni sistem, ki med pojemkom pretvarja kinetično energijo vozila v električno energijo;






  2.21.1 | „naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja“ pomeni napravo, ki uravnava delovanje električnega regeneracijskega zavornega sistema; |
| --- | --- | --- |

2.21

„električno regeneracijsko zaviranje“ pomeni zavorni sistem, ki med pojemkom pretvarja kinetično energijo vozila v električno energijo;

2.21.1

„naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja“ pomeni napravo, ki uravnava delovanje električnega regeneracijskega zavornega sistema;

| 2.21.2 | „električni regeneracijski zavorni sistem kategorije A“ pomeni električni regeneracijski zavorni sistem, ki ni del delovnega zavornega sistema; |
| --- | --- |

2.21.2

„električni regeneracijski zavorni sistem kategorije A“ pomeni električni regeneracijski zavorni sistem, ki ni del delovnega zavornega sistema;

| 2.21.3 | „električni regeneracijski zavorni sistem kategorije B“ pomeni električni regeneracijski zavorni sistem, ki je del delovnega zavornega sistema; |
| --- | --- |

2.21.3

„električni regeneracijski zavorni sistem kategorije B“ pomeni električni regeneracijski zavorni sistem, ki je del delovnega zavornega sistema;

| 2.21.4 | „stanje električnega polnjenja“ pomeni trenutno razmerje med količino električne energije, shranjene v pogonskem akumulatorju, in največjo količino električne energije, ki jo je mogoče shraniti v tem akumulatorju; |
| --- | --- |

2.21.4

„stanje električnega polnjenja“ pomeni trenutno razmerje med količino električne energije, shranjene v pogonskem akumulatorju, in največjo količino električne energije, ki jo je mogoče shraniti v tem akumulatorju;

| 2.21.5 | „pogonski akumulator“ pomeni sklop akumulatorjev, ki sestavljajo skladišče energije, ki se uporablja za oskrbo pogonskih motorjev vozila z energijo; |
| --- | --- |

2.21.5

„pogonski akumulator“ pomeni sklop akumulatorjev, ki sestavljajo skladišče energije, ki se uporablja za oskrbo pogonskih motorjev vozila z energijo;

| 2.22 | „hidravlični zavorni sistem s shranjeno energijo“ pomeni zavorni sistem, v katerem energijo dobavlja hidravlična tekočina pod tlakom, shranjena v enem ali več akumulatorjih, ki jih napaja ena ali več tlačnih črpalk, od katerih je vsaka opremljena z napravo za omejevanje tlaka na največjo vrednost. To vrednost določi proizvajalec; |
| --- | --- |

2.22

„hidravlični zavorni sistem s shranjeno energijo“ pomeni zavorni sistem, v katerem energijo dobavlja hidravlična tekočina pod tlakom, shranjena v enem ali več akumulatorjih, ki jih napaja ena ali več tlačnih črpalk, od katerih je vsaka opremljena z napravo za omejevanje tlaka na največjo vrednost. To vrednost določi proizvajalec;

| 2.23 | „sočasno blokiranje sprednjih in zadnjih koles“ pomeni stanje, v katerem je čas med prvim blokiranjem zadnjega (drugega) kolesa na zadnji osi in prvim blokiranjem zadnjega (drugega) kolesa na sprednji osi manjši od 0,1 sekunde; |
| --- | --- |

2.23

„sočasno blokiranje sprednjih in zadnjih koles“ pomeni stanje, v katerem je čas med prvim blokiranjem zadnjega (drugega) kolesa na zadnji osi in prvim blokiranjem zadnjega (drugega) kolesa na sprednji osi manjši od 0,1 sekunde;

| 2.24 | „električni upravljalni vod“ pomeni električno povezavo med vozilom na motorni pogon in priklopnikom, ki omogoča upravljanje zavor za priklopnik. Obsega električno napeljavo in konektor ter vključuje dele za sporočanje podatkov in oskrbo z električno energijo za prenos upravljanja priklopnika. |
| --- | --- |

2.24

„električni upravljalni vod“ pomeni električno povezavo med vozilom na motorni pogon in priklopnikom, ki omogoča upravljanje zavor za priklopnik. Obsega električno napeljavo in konektor ter vključuje dele za sporočanje podatkov in oskrbo z električno energijo za prenos upravljanja priklopnika.

| 2.25 | „sporočanje podatkov“ pomeni prenos digitalnih podatkov v skladu s pravili protokola; |
| --- | --- |

2.25

„sporočanje podatkov“ pomeni prenos digitalnih podatkov v skladu s pravili protokola;

| 2.26 | „od točke do točke“ pomeni topologijo komunikacijskega omrežja s samo dvema enotama. Vsaka enota ima vgrajen zaključni upor za komunikacijski vod; |
| --- | --- |

2.26

„od točke do točke“ pomeni topologijo komunikacijskega omrežja s samo dvema enotama. Vsaka enota ima vgrajen zaključni upor za komunikacijski vod;

| 2.27 | „naprava za upravljanje sile spoja“ pomeni sistem/funkcijo za samodejno uravnavanje zavornega razmerja vlečnega vozila in priklopnika; |
| --- | --- |

2.27

„naprava za upravljanje sile spoja“ pomeni sistem/funkcijo za samodejno uravnavanje zavornega razmerja vlečnega vozila in priklopnika;

| 2.28 | opredelitve „nazivne vrednosti“ za referenčni zavorni učinek so potrebne za določitev vrednosti funkcije prenosa zavornega sistema, ki povezuje izhod in vnos za posamezna vozila in skupine vozil;






  2.28.1 | „nazivna vrednost“ za vozilo na motorni pogon je opredeljena kot značilnost, ki se lahko dokaže pri homologaciji in povezuje zavorno razmerje samostojnega vozila z ravnijo vhodne zavorne spremenljivke; |
| --- | --- | --- |

2.28

opredelitve „nazivne vrednosti“ za referenčni zavorni učinek so potrebne za določitev vrednosti funkcije prenosa zavornega sistema, ki povezuje izhod in vnos za posamezna vozila in skupine vozil;

2.28.1

„nazivna vrednost“ za vozilo na motorni pogon je opredeljena kot značilnost, ki se lahko dokaže pri homologaciji in povezuje zavorno razmerje samostojnega vozila z ravnijo vhodne zavorne spremenljivke;

| 2.28.2 | „nazivna vrednost“ za priklopnik je opredeljena kot značilnost, ki se lahko dokaže pri homologaciji in povezuje zavorno razmerje s signalom spojne glave; |
| --- | --- |

2.28.2

„nazivna vrednost“ za priklopnik je opredeljena kot značilnost, ki se lahko dokaže pri homologaciji in povezuje zavorno razmerje s signalom spojne glave;

| 2.28.3 | „nazivna vrednost zahteve“ za napravo za upravljanje sile spoja je opredeljena kot značilnost, ki povezuje signal spojne glave z zavornim razmerjem in se lahko dokaže pri homologaciji v mejah območij združljivosti iz Priloge 10; |
| --- | --- |

2.28.3

„nazivna vrednost zahteve“ za napravo za upravljanje sile spoja je opredeljena kot značilnost, ki povezuje signal spojne glave z zavornim razmerjem in se lahko dokaže pri homologaciji v mejah območij združljivosti iz Priloge 10;

| 2.29 | „samodejno upravljano zaviranje“ pomeni funkcijo v kompleksnem elektronskem sistemu za upravljanje, v katerem je namen aktiviranja zavornih sistemov ali zavor nekaterih osi povzročiti ustavljanje vozila z neposrednim delovanjem voznika ali brez njega, pri čemer to zaviranje izhaja iz samodejnega vrednotenja informacij iz vozila; |
| --- | --- |

2.29

„samodejno upravljano zaviranje“ pomeni funkcijo v kompleksnem elektronskem sistemu za upravljanje, v katerem je namen aktiviranja zavornih sistemov ali zavor nekaterih osi povzročiti ustavljanje vozila z neposrednim delovanjem voznika ali brez njega, pri čemer to zaviranje izhaja iz samodejnega vrednotenja informacij iz vozila;

| 2.30 | „selektivno zaviranje“ pomeni funkcijo v kompleksnem elektronskem sistemu za upravljanje, v katerem se posamezne zavore aktivirajo s samodejnimi sredstvi, pri čemer je ustavljanje vozila sekundarno glede na spremembe obnašanja vozila; |
| --- | --- |

2.30

„selektivno zaviranje“ pomeni funkcijo v kompleksnem elektronskem sistemu za upravljanje, v katerem se posamezne zavore aktivirajo s samodejnimi sredstvi, pri čemer je ustavljanje vozila sekundarno glede na spremembe obnašanja vozila;

| 2.31 | „referenčne zavorne sile“ pomenijo zavorne sile ene osi, ki se ustvarijo pri obsegu pnevmatike na zavornem valju glede na tlak v zavornem valju in se določijo pri homologaciji; |
| --- | --- |

2.31

„referenčne zavorne sile“ pomenijo zavorne sile ene osi, ki se ustvarijo pri obsegu pnevmatike na zavornem valju glede na tlak v zavornem valju in se določijo pri homologaciji;

| 2.32 | „zavorni signal“: smiselni signal, ki opozori na aktiviranje zavore, kot je določeno v odstavku 5.2.1.30; |
| --- | --- |

2.32

„zavorni signal“: smiselni signal, ki opozori na aktiviranje zavore, kot je določeno v odstavku 5.2.1.30;

| 2.33 | „signal za zaviranje v sili“: smiselni signal, ki opozori na zaviranje v sili, kot je določeno v odstavku 5.2.1.31. |
| --- | --- |

2.33

„signal za zaviranje v sili“: smiselni signal, ki opozori na zaviranje v sili, kot je določeno v odstavku 5.2.1.31.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo tipa vozila v zvezi z zaviranjem vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo tipa vozila v zvezi z zaviranjem vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:






  3.2.1 | opis tipa vozila glede na elemente iz odstavka 2.2 zgoraj. Navesti je treba številke in/ali simbole, ki opredeljujejo tip vozila ter v primeru vozil na motorni pogon tip motorja; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se priložijo spodaj navedeni dokumenti v treh izvodih in naslednji podatki:

3.2.1

opis tipa vozila glede na elemente iz odstavka 2.2 zgoraj. Navesti je treba številke in/ali simbole, ki opredeljujejo tip vozila ter v primeru vozil na motorni pogon tip motorja;

| 3.2.2 | seznam ustrezno opredeljenih sestavnih delov zavornega sistema; |
| --- | --- |

3.2.2

seznam ustrezno opredeljenih sestavnih delov zavornega sistema;

| 3.2.3 | diagram sestavljenega zavornega sistema in navedba položaja njegovih sestavnih delov na vozilu; |
| --- | --- |

3.2.3

diagram sestavljenega zavornega sistema in navedba položaja njegovih sestavnih delov na vozilu;

| 3.2.4 | podrobne risbe vsakega sestavnega dela, s pomočjo katerih je mogoče te dele enostavno prepoznati in ugotoviti, kje so nameščeni. |
| --- | --- |

3.2.4

podrobne risbe vsakega sestavnega dela, s pomočjo katerih je mogoče te dele enostavno prepoznati in ugotoviti, kje so nameščeni.

| 3.3 | Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži vzorec tipa vozila, ki je v homologacijskem postopku. |
| --- | --- |

3.3

Tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, se predloži vzorec tipa vozila, ki je v homologacijskem postopku.

| 3.4 | Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

3.4

Pristojni organ pred podelitvijo homologacije preveri, ali so na voljo zadovoljivi ukrepi za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti proizvodnje.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6 spodaj, se homologacija tega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavkov 5 in 6 spodaj, se homologacija tega tipa vozila podeli.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka, pri čemer prvi dve števki (zdaj 10) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom zavornega sistema, ali drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka, pri čemer prvi dve števki (zdaj 10) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika v času izdaje homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke istemu tipu vozila, ki je opremljen z drugim tipom zavornega sistema, ali drugemu tipu vozila.

| 4.3 | Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, skupaj s povzetkom informacij iz dokumentacije, navedene v odstavkih 3.2.1 do 3.2.4 zgoraj, pri čemer so risbe, ki jih predloži vlagatelj, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zložene na ta format in v ustreznem merilu. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o podelitvi ali zavrnitvi homologacije tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku, skupaj s povzetkom informacij iz dokumentacije, navedene v odstavkih 3.2.1 do 3.2.4 zgoraj, pri čemer so risbe, ki jih predloži vlagatelj, v formatu, ki ni večji od A4 (210 × 297 mm), ali zložene na ta format in v ustreznem merilu.

| 4.4 | Na vsako vozilo, ki ustreza tipu vozila, homologiranemu v skladu s tem pravilnikom, je treba vidno in na lahko dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, namestiti mednarodno homologacijsko oznako, ki vsebuje:






  4.4.1 | krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3), in |
| --- | --- | --- |

4.4

Na vsako vozilo, ki ustreza tipu vozila, homologiranemu v skladu s tem pravilnikom, je treba vidno in na lahko dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, namestiti mednarodno homologacijsko oznako, ki vsebuje:

4.4.1

krog, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (3), in

| 4.4.2 | številko tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga, predpisanega v odstavku 4.4.1 zgoraj. |
| --- | --- |

4.4.2

številko tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga, predpisanega v odstavku 4.4.1 zgoraj.

| 4.5 | Vendar številki pravilnika sledi črka „M“, če je bilo vozilo kategorije M2 ali M3 homologirano v skladu z določbami odstavka 1.8 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.5

Vendar številki pravilnika sledi črka „M“, če je bilo vozilo kategorije M2 ali M3 homologirano v skladu z določbami odstavka 1.8 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 4.6 | Če je vozilo, ki ustreza tipu vozila, homologiranemu v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, priloženimi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1, ni treba ponoviti; v takem primeru se številki pravilnika in homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila homologacija podeljena v državi, ki jo je podelila v skladu s tem pravilnikom, vnesejo v navpične stolpce na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 zgoraj. |
| --- | --- |

4.6

Če je vozilo, ki ustreza tipu vozila, homologiranemu v skladu z enim ali več drugimi pravilniki, priloženimi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola, predpisanega v odstavku 4.4.1, ni treba ponoviti; v takem primeru se številki pravilnika in homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila homologacija podeljena v državi, ki jo je podelila v skladu s tem pravilnikom, vnesejo v navpične stolpce na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 zgoraj.

| 4.7 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.8 | Homologacijska oznaka mora biti nameščena blizu tablice s podatki o vozilu ali na njej. |
| --- | --- |

4.8

Homologacijska oznaka mora biti nameščena blizu tablice s podatki o vozilu ali na njej.

| 4.9 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so navedeni primeri namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.9

V Prilogi 3 k temu pravilniku so navedeni primeri namestitev homologacijskih oznak.

5.   SPECIFIKACIJE

5.1   Splošno

5.1.1   Zavorni sistem

| 5.1.1.1 | Zavorni sistem mora biti zasnovan, izdelan in vgrajen tako, da kljub morebitnim vibracijam omogoča, da je vozilo pri običajni uporabi skladno z določbami tega pravilnika. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Zavorni sistem mora biti zasnovan, izdelan in vgrajen tako, da kljub morebitnim vibracijam omogoča, da je vozilo pri običajni uporabi skladno z določbami tega pravilnika.

| 5.1.1.2 | Zavorni sistem mora biti zasnovan, izdelan in vgrajen zlasti tako, da je odporen proti koroziji in staranju, ki jima je izpostavljen. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Zavorni sistem mora biti zasnovan, izdelan in vgrajen zlasti tako, da je odporen proti koroziji in staranju, ki jima je izpostavljen.

| 5.1.1.3 | Zavorne obloge ne smejo vsebovati azbesta. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Zavorne obloge ne smejo vsebovati azbesta.

| 5.1.1.4 | Magnetna ali električna polja ne smejo negativno vplivati na učinkovitost zavornih sistemov, vključno z električnim upravljalnim vodom. Ta pogoj je izpolnjen v primeru skladnosti s spremembami 02 Pravilnika št. 10. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Magnetna ali električna polja ne smejo negativno vplivati na učinkovitost zavornih sistemov, vključno z električnim upravljalnim vodom. Ta pogoj je izpolnjen v primeru skladnosti s spremembami 02 Pravilnika št. 10.

| 5.1.1.5 | Signal za zaznavo okvare lahko za trenutek (< 10 ms) prekine signal za zahtevo pri prenosu upravljanja, če se s tem zavorni učinek ne zmanjša. |
| --- | --- |

5.1.1.5

Signal za zaznavo okvare lahko za trenutek (< 10 ms) prekine signal za zahtevo pri prenosu upravljanja, če se s tem zavorni učinek ne zmanjša.

5.1.2   Funkcije zavornega sistema

Zavorni sistem iz odstavka 2.3 tega pravilnika mora izpolnjevati naslednje funkcije:

5.1.2.1   Delovni zavorni sistem

Delovni zavorni sistem mora omogočati upravljanje gibanja vozila ter njegovo varno, hitro in učinkovito ustavljanje pri kateri koli hitrosti in obremenitvi ter pri katerem koli naklonu navzgor ali navzdol. Zaviranje mora biti mogoče izvajati stopnjevano. Vozniku mora biti omogočeno zaviranje z njegovega sedeža, ne da bi moral umakniti roke z volana.

5.1.2.2   Pomožni zavorni sistem

Pomožni zavorni sistem mora omogočati ustavitev vozila v primerni razdalji v primeru okvare delovnega zavornega sistema. Zaviranje mora biti mogoče izvajati stopnjevano. Vozniku mora biti omogočeno zaviranje z njegovega sedeža, tako da lahko vsaj z eno roko še vedno drži volan. V teh določbah se predpostavlja, da je sočasno možna največ ena okvara delovnega zavornega sistema.

5.1.2.3   Parkirni zavorni sistem

Parkirni zavorni sistem mora omogočati zadrževanje vozila na mestu na naklonih navzdol ali navzgor tudi brez voznika, pri čemer mora takrat delujoče sestavne dele obdržati v delujočem položaju povsem mehanska naprava. Vozniku mora biti omogočeno zaviranje z njegovega sedeža, pri čemer za priklopnike veljajo določbe odstavka 5.2.2.10 tega pravilnika. Pnevmatska zavora priklopnika in parkirni zavorni sistem vlečnega vozila se lahko upravljata sočasno, če lahko voznik kadar koli preveri, ali je učinek parkirne zavore skupine vozil, ki se doseže s povsem mehanskim delovanjem parkirnega zavornega sistema, zadosten.

5.1.3   Povezave pnevmatskih zavornih sistemov med vozili na motorni pogon in priklopniki

| 5.1.3.1 | Povezave pnevmatskih zavornih sistemov med vozili na motorni pogon in priklopniki morajo biti v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 ali 5.1.3.1.3:






  5.1.3.1.1 | en pnevmatski napajalni vod in en pnevmatski upravljalni vod; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.1

Povezave pnevmatskih zavornih sistemov med vozili na motorni pogon in priklopniki morajo biti v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1, 5.1.3.1.2 ali 5.1.3.1.3:

5.1.3.1.1

en pnevmatski napajalni vod in en pnevmatski upravljalni vod;

| 5.1.3.1.2 | en pnevmatski napajalni vod, en pnevmatski upravljalni vod in en električni upravljalni vod; |
| --- | --- |

5.1.3.1.2

en pnevmatski napajalni vod, en pnevmatski upravljalni vod in en električni upravljalni vod;

| 5.1.3.1.3 | en pnevmatski napajalni vod in en električni upravljalni vod; za to možnost velja opomba (4). |
| --- | --- |

5.1.3.1.3

en pnevmatski napajalni vod in en električni upravljalni vod; za to možnost velja opomba (4).

| 5.1.3.2 | Električni upravljalni vod vozila na motorni pogon mora zagotoviti informacije, ali lahko električni upravljalni vod izpolni zahteve iz odstavka 5.2.1.18.2 brez pomoči pnevmatskega upravljalnega voda. Zagotoviti mora tudi informacije, ali je opremljen z dvema upravljalnima vodoma v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 ali s samo enim električnim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3. |
| --- | --- |

5.1.3.2

Električni upravljalni vod vozila na motorni pogon mora zagotoviti informacije, ali lahko električni upravljalni vod izpolni zahteve iz odstavka 5.2.1.18.2 brez pomoči pnevmatskega upravljalnega voda. Zagotoviti mora tudi informacije, ali je opremljen z dvema upravljalnima vodoma v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 ali s samo enim električnim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3.

| 5.1.3.3 | Vozilo na motorni pogon, opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3, mora prepoznati, da priključitev priklopnika, opremljenega v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1, ni združljiva. Kadar so takšna vozila električno povezana prek električnega upravljalnega voda vlečnega vozila, mora voznika na to opozoriti rdeči svetlobni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1, ko pa je sistem pod napetostjo, se morajo zavore na vlečnem vozilu samodejno uporabiti. To aktiviranje zavor mora zagotoviti vsaj predpisan učinek parkirne zavore, ki je določen v odstavku 2.3.1 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.1.3.3

Vozilo na motorni pogon, opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3, mora prepoznati, da priključitev priklopnika, opremljenega v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1, ni združljiva. Kadar so takšna vozila električno povezana prek električnega upravljalnega voda vlečnega vozila, mora voznika na to opozoriti rdeči svetlobni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1, ko pa je sistem pod napetostjo, se morajo zavore na vlečnem vozilu samodejno uporabiti. To aktiviranje zavor mora zagotoviti vsaj predpisan učinek parkirne zavore, ki je določen v odstavku 2.3.1 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 5.1.3.4 | V primeru vozila na motorni pogon, ki je opremljeno z dvema upravljalnima vodoma, kot je določeno v odstavku 5.1.3.1.2, in je električno priključeno na priklopnik, ki je prav tako opremljen z dvema upravljalnima vodoma, morajo biti izpolnjene naslednje določbe:






  5.1.3.4.1 | oba signala morata biti na spojni glavi, pri čemer mora priklopnik uporabiti električni upravljalni signal, razen če se šteje, da je signal odpovedal. V tem primeru priklopnik samodejno preklopi na pnevmatski upravljalni vod; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.4

V primeru vozila na motorni pogon, ki je opremljeno z dvema upravljalnima vodoma, kot je določeno v odstavku 5.1.3.1.2, in je električno priključeno na priklopnik, ki je prav tako opremljen z dvema upravljalnima vodoma, morajo biti izpolnjene naslednje določbe:

5.1.3.4.1

oba signala morata biti na spojni glavi, pri čemer mora priklopnik uporabiti električni upravljalni signal, razen če se šteje, da je signal odpovedal. V tem primeru priklopnik samodejno preklopi na pnevmatski upravljalni vod;

| 5.1.3.4.2 | vsako vozilo mora biti v skladu z ustreznimi določbami Priloge 10 k temu pravilniku glede električnih in pnevmatskih upravljalnih vodov; in |
| --- | --- |

5.1.3.4.2

vsako vozilo mora biti v skladu z ustreznimi določbami Priloge 10 k temu pravilniku glede električnih in pnevmatskih upravljalnih vodov; in

| 5.1.3.4.3 | kadar električni upravljalni signal preseže 100 kPa za več kot 1 sekundo, mora priklopnik preveriti, ali pnevmatski signal deluje; če pnevmatskega signala ni, mora priklopnik voznika opozoriti z ločenim rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 spodaj. |
| --- | --- |

5.1.3.4.3

kadar električni upravljalni signal preseže 100 kPa za več kot 1 sekundo, mora priklopnik preveriti, ali pnevmatski signal deluje; če pnevmatskega signala ni, mora priklopnik voznika opozoriti z ločenim rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 spodaj.

| 5.1.3.5 | Priklopnik je lahko opremljen, kot je določeno v odstavku 5.1.3.1.3, če ga je mogoče upravljati samo skupaj z vozilom na motorni pogon z električnim upravljalnim vodom, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.1.18.2. V vseh drugih primerih mora priklopnik, kadar je električno povezan, samodejno uporabiti zavore ali zagotoviti, da zavore ostanejo aktivirane. Voznika mora opozoriti ločen rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.2. |
| --- | --- |

5.1.3.5

Priklopnik je lahko opremljen, kot je določeno v odstavku 5.1.3.1.3, če ga je mogoče upravljati samo skupaj z vozilom na motorni pogon z električnim upravljalnim vodom, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.1.18.2. V vseh drugih primerih mora priklopnik, kadar je električno povezan, samodejno uporabiti zavore ali zagotoviti, da zavore ostanejo aktivirane. Voznika mora opozoriti ločen rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.2.

| 5.1.3.6 | Električni upravljalni vod mora biti skladen s standardoma ISO 11992-1 in 11992-2:2003, mora biti tipa „od točke do točke“ ter uporabljati konektor s sedmimi čepi v skladu s standardom ISO 7638-1 ali 7638-2:1997. Podatkovni kontakti konektorja iz standarda ISO 7638 se morajo uporabljati za prenos informacij izključno za zavorne funkcije (vključno z ABS) in funkcije voznega mehanizma (krmilje, pnevmatike in vzmetenje), kot je določeno v standardu ISO 11992-2:2003. Zavorne funkcije imajo prednost ter se morajo ohraniti v običajnem stanju in stanju okvare. Prenos informacij o voznem mehanizmu ne sme zadržati zavornih funkcij. Oskrba z energijo, ki jo zagotavlja konektor iz standarda ISO 7638, se mora uporabljati izključno za zavorne funkcije in funkcije voznega mehanizma ter funkcijo, potrebno za prenos informacij v zvezi s priklopnikom, ki se ne prenaša prek električnega upravljalnega voda. Vendar v vseh primerih veljajo določbe odstavka 5.2.2.18 tega pravilnika. Vse druge funkcije je treba oskrbovati z energijo iz drugih virov.






  5.1.3.6.1 | Funkcionalna združljivost vlečnih in vlečenih vozil, opremljenih z električnimi upravljalnimi vodi, kot je določeno zgoraj, se mora oceniti v času homologacije s preverjanjem, ali so izpolnjene ustrezne določbe delov 1 in 2 standarda ISO 11992:2003. V Prilogi 17 k temu pravilniku je naveden primer preskusov, ki se lahko uporabijo za izvedbo te ocene. |
| --- | --- | --- |

5.1.3.6

Električni upravljalni vod mora biti skladen s standardoma ISO 11992-1 in 11992-2:2003, mora biti tipa „od točke do točke“ ter uporabljati konektor s sedmimi čepi v skladu s standardom ISO 7638-1 ali 7638-2:1997. Podatkovni kontakti konektorja iz standarda ISO 7638 se morajo uporabljati za prenos informacij izključno za zavorne funkcije (vključno z ABS) in funkcije voznega mehanizma (krmilje, pnevmatike in vzmetenje), kot je določeno v standardu ISO 11992-2:2003. Zavorne funkcije imajo prednost ter se morajo ohraniti v običajnem stanju in stanju okvare. Prenos informacij o voznem mehanizmu ne sme zadržati zavornih funkcij. Oskrba z energijo, ki jo zagotavlja konektor iz standarda ISO 7638, se mora uporabljati izključno za zavorne funkcije in funkcije voznega mehanizma ter funkcijo, potrebno za prenos informacij v zvezi s priklopnikom, ki se ne prenaša prek električnega upravljalnega voda. Vendar v vseh primerih veljajo določbe odstavka 5.2.2.18 tega pravilnika. Vse druge funkcije je treba oskrbovati z energijo iz drugih virov.

5.1.3.6.1

Funkcionalna združljivost vlečnih in vlečenih vozil, opremljenih z električnimi upravljalnimi vodi, kot je določeno zgoraj, se mora oceniti v času homologacije s preverjanjem, ali so izpolnjene ustrezne določbe delov 1 in 2 standarda ISO 11992:2003. V Prilogi 17 k temu pravilniku je naveden primer preskusov, ki se lahko uporabijo za izvedbo te ocene.

| 5.1.3.6.2 | Kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno z električnim upravljalnim vodom in je električno priključeno na priklopnik, ki je opremljen z električnim upravljalnim vodom, mora biti v vozilu na motorni pogon zaznana trajajoča okvara (> 40 ms) v električnem upravljalnem vodu, na katero mora biti voznik opozorjen z rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.1.2, kadar so takšna vozila povezana z električnim upravljalnim vodom. |
| --- | --- |

5.1.3.6.2

Kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno z električnim upravljalnim vodom in je električno priključeno na priklopnik, ki je opremljen z električnim upravljalnim vodom, mora biti v vozilu na motorni pogon zaznana trajajoča okvara (> 40 ms) v električnem upravljalnem vodu, na katero mora biti voznik opozorjen z rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.1.2, kadar so takšna vozila povezana z električnim upravljalnim vodom.

| 5.1.3.7 | Če delovanje parkirnega zavornega sistema na vozilu na motorni pogon pomeni tudi delovanje zavornega sistema na priklopniku, kot je dovoljeno v odstavku 5.1.2.3, morajo biti izpolnjene naslednje dodatne zahteve:






  5.1.3.7.1 | kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1, se mora z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema vozila na motorni pogon aktivirati zavorni sistem na priklopniku prek pnevmatskega upravljalnega voda; |
| --- | --- | --- |

5.1.3.7

Če delovanje parkirnega zavornega sistema na vozilu na motorni pogon pomeni tudi delovanje zavornega sistema na priklopniku, kot je dovoljeno v odstavku 5.1.2.3, morajo biti izpolnjene naslednje dodatne zahteve:

5.1.3.7.1

kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1, se mora z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema vozila na motorni pogon aktivirati zavorni sistem na priklopniku prek pnevmatskega upravljalnega voda;

| 5.1.3.7.2 | kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2, se mora z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema na vozilu na motorni pogon aktivirati zavorni sistem na priklopniku, kot je predpisano v odstavku 5.1.3.7.1. Poleg tega se lahko z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema aktivira tudi zavorni sistem na priklopniku prek električnega upravljalnega voda; |
| --- | --- |

5.1.3.7.2

kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2, se mora z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema na vozilu na motorni pogon aktivirati zavorni sistem na priklopniku, kot je predpisano v odstavku 5.1.3.7.1. Poleg tega se lahko z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema aktivira tudi zavorni sistem na priklopniku prek električnega upravljalnega voda;

| 5.1.3.7.3 | kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 ali če izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.1.18.2 brez pomoči pnevmatskega upravljalnega voda iz odstavka 5.1.3.1.2, se mora z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema na vozilu na motorni pogon aktivirati zavorni sistem na priklopniku prek električnega upravljalnega voda. Kadar je električna energija za zavorno opremo vozila na motorni pogon izklopljena, mora zaviranje priklopnika povzročiti odvod napajalnega voda (poleg tega lahko pnevmatski upravljalni vod ostane izpostavljen tlaku); napajalni vod lahko ostane prazen le do povrnitve električne energije za zavorno opremo vozila na motorni pogon in sočasne obnovitve zaviranja priklopnika prek električnega upravljalnega voda. |
| --- | --- |

5.1.3.7.3

kadar je vozilo na motorni pogon opremljeno v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 ali če izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.1.18.2 brez pomoči pnevmatskega upravljalnega voda iz odstavka 5.1.3.1.2, se mora z aktiviranjem parkirnega zavornega sistema na vozilu na motorni pogon aktivirati zavorni sistem na priklopniku prek električnega upravljalnega voda. Kadar je električna energija za zavorno opremo vozila na motorni pogon izklopljena, mora zaviranje priklopnika povzročiti odvod napajalnega voda (poleg tega lahko pnevmatski upravljalni vod ostane izpostavljen tlaku); napajalni vod lahko ostane prazen le do povrnitve električne energije za zavorno opremo vozila na motorni pogon in sočasne obnovitve zaviranja priklopnika prek električnega upravljalnega voda.

| 5.1.3.8 | Izklopne naprave, ki se ne aktivirajo samodejno, niso dovoljene. Pri vlečnih vozilih s polpriklopnikom morajo biti gibljive cevi in kabli del vozila na motorni pogon. V vseh drugih primerih morajo biti gibljive cevi in kabli del priklopnika. |
| --- | --- |

5.1.3.8

Izklopne naprave, ki se ne aktivirajo samodejno, niso dovoljene. Pri vlečnih vozilih s polpriklopnikom morajo biti gibljive cevi in kabli del vozila na motorni pogon. V vseh drugih primerih morajo biti gibljive cevi in kabli del priklopnika.

5.1.4   Določbe za redni tehnični pregled zavornih sistemov

5.1.4.1   Omogočena mora biti ocena stanja sestavnih delov delovne zavore, ki se obrabijo, npr. torne zavorne obloge in bobni/koluti (v primeru bobnov ali kolutov ni nujno, da se ocena obrabe izvede v času rednega tehničnega pregleda). Metoda, s katero se lahko ta ocena izvede, je določena v odstavkih 5.2.1.11.2 in 5.2.2.8.2 tega pravilnika.

5.1.4.2   Za določitev zavornih sil vsake osi vozila s pnevmatskim zavornim sistemom med uporabo so potrebni priključki za preverjanje tlaka:

| 5.1.4.2.1 | na vsakem neodvisnem sklopu zavornega sistema, in sicer na lahko dostopnem mestu čim bliže zavornemu valju, ki je nameščen najbolj neugodno glede na odzivni čas iz Priloge 6; |
| --- | --- |

5.1.4.2.1

na vsakem neodvisnem sklopu zavornega sistema, in sicer na lahko dostopnem mestu čim bliže zavornemu valju, ki je nameščen najbolj neugodno glede na odzivni čas iz Priloge 6;

| 5.1.4.2.2 | na zavornem sistemu, ki vključuje napravo za izravnavanje tlaka iz odstavka 7.2 Priloge 10, in sicer v tlačnem vodu pred in za to napravo, na najbližjem dostopnem mestu. Če se ta naprava upravlja pnevmatsko, je za simulacijo obremenitve potreben dodatni priključek za preverjanje. Kadar takšna naprava ni vgrajena, se mora zagotoviti en priključek za preverjanje tlaka, ki je enakovreden konektorju za to napravo, navedenemu zgoraj. Ti priključki za preverjanje morajo biti nameščeni na mestu, ki je zlahka dostopno s tal ali iz vozila; |
| --- | --- |

5.1.4.2.2

na zavornem sistemu, ki vključuje napravo za izravnavanje tlaka iz odstavka 7.2 Priloge 10, in sicer v tlačnem vodu pred in za to napravo, na najbližjem dostopnem mestu. Če se ta naprava upravlja pnevmatsko, je za simulacijo obremenitve potreben dodatni priključek za preverjanje. Kadar takšna naprava ni vgrajena, se mora zagotoviti en priključek za preverjanje tlaka, ki je enakovreden konektorju za to napravo, navedenemu zgoraj. Ti priključki za preverjanje morajo biti nameščeni na mestu, ki je zlahka dostopno s tal ali iz vozila;

| 5.1.4.2.3 | na lahko dostopnem mestu čim bliže napravi za shranjevanje energije, ki je nameščena na najbolj neugodnem mestu v smislu odstavka 2.4 dela A Priloge 7; |
| --- | --- |

5.1.4.2.3

na lahko dostopnem mestu čim bliže napravi za shranjevanje energije, ki je nameščena na najbolj neugodnem mestu v smislu odstavka 2.4 dela A Priloge 7;

| 5.1.4.2.4 | na vsakem neodvisnem sklopu zavornega sistema, da je mogoče preveriti vhodni in izhodni tlak celotnega prenosnega voda; |
| --- | --- |

5.1.4.2.4

na vsakem neodvisnem sklopu zavornega sistema, da je mogoče preveriti vhodni in izhodni tlak celotnega prenosnega voda;

| 5.1.4.2.5 | priključki za preverjanje tlaka morajo biti v skladu s točko 4 standarda ISO 3583:1984. |
| --- | --- |

5.1.4.2.5

priključki za preverjanje tlaka morajo biti v skladu s točko 4 standarda ISO 3583:1984.

5.1.4.3   Dostopa do potrebnih priključkov za preverjanje tlaka ne smejo ovirati spremembe in sklop pripomočkov ali karoserija vozila.

5.1.4.4   Pod statičnimi pogoji na kotalni preskusni napravi ali zavornem valju mora biti mogoče ustvariti največje zavorne sile.

5.1.4.5   Podatki o zavornem sistemu:

| 5.1.4.5.1 | Podatki pnevmatskega zavornega sistema za preskus funkcionalnosti in učinkovitosti so navedeni na vozilu na vidnem mestu v neizbrisni obliki ali so prosto dostopni v drugi obliki (npr. priročnik, elektronska evidenca podatkov). |
| --- | --- |

5.1.4.5.1

Podatki pnevmatskega zavornega sistema za preskus funkcionalnosti in učinkovitosti so navedeni na vozilu na vidnem mestu v neizbrisni obliki ali so prosto dostopni v drugi obliki (npr. priročnik, elektronska evidenca podatkov).

| 5.1.4.5.2 | Za vozila, opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi, se zahtevajo vsaj naslednji podatki:
  Podatki o pnevmatskih značilnostih:







  Kompresor/ventil sprostila (5) | Največji odklopni tlak = ... kPa | Najmanjši vklopni tlak = ... kPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Zaščitni ventil s štirimi vodi | Statični tlak zapiranja = ... kPa |
| Krmilni ventil ali zavorni ventil (8) priklopnika, kot je ustrezno | Ustrezen dovodni tlak pri tlaku 150 kPa = ... kPa |
| Najmanjši konstrukcijsko določen tlak v delovnem zavornem sistemu za izračun (5)
   (6) | |

5.1.4.5.2

Za vozila, opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi, se zahtevajo vsaj naslednji podatki:

Podatki o pnevmatskih značilnostih:

Kompresor/ventil sprostila (5)

Največji odklopni tlak = ... kPa

Najmanjši vklopni tlak = ... kPa

Zaščitni ventil s štirimi vodi

Statični tlak zapiranja = ... kPa

Krmilni ventil ali zavorni ventil (8) priklopnika, kot je ustrezno

Ustrezen dovodni tlak pri tlaku 150 kPa = ... kPa

Najmanjši konstrukcijsko določen tlak v delovnem zavornem sistemu za izračun (5)
   (6)

| | Osi |
| --- | --- |
| Tip zavornega valja (7)

  Delovni/parkirni | / | / | / |
| Največji hod (7) smax = ... mm | | | |
| Dolžina vzvoda (7) = ... mm | | | |

Osi

Tip zavornega valja (7)

Delovni/parkirni

/

/

/

Največji hod (7) smax = ... mm

Dolžina vzvoda (7) = ... mm

5.1.4.6   Referenčne zavorne sile

| 5.1.4.6.1 | Referenčne zavorne sile se določijo za vozila s pnevmatskimi zavorami, in sicer z zavornim valjem. |
| --- | --- |

5.1.4.6.1

Referenčne zavorne sile se določijo za vozila s pnevmatskimi zavorami, in sicer z zavornim valjem.

| 5.1.4.6.2 | Referenčne zavorne sile se določijo za tlak v zavornem valju v razponu od 100 kPa do tlaka, ki se ustvari pod pogoji tipa 0 za vsako os. Vlagatelj vloge za homologacijo mora navesti referenčne zavorne sile za tlak pri aktiviranju zavore v razponu od 100 kPa naprej. Proizvajalec vozila mora te podatke dati na voljo v skladu z odstavkom 5.1.4.5.1 zgoraj. |
| --- | --- |

5.1.4.6.2

Referenčne zavorne sile se določijo za tlak v zavornem valju v razponu od 100 kPa do tlaka, ki se ustvari pod pogoji tipa 0 za vsako os. Vlagatelj vloge za homologacijo mora navesti referenčne zavorne sile za tlak pri aktiviranju zavore v razponu od 100 kPa naprej. Proizvajalec vozila mora te podatke dati na voljo v skladu z odstavkom 5.1.4.5.1 zgoraj.

| 5.1.4.6.3 | Navesti je treba takšne referenčne zavorne sile, da lahko vozilo ustvari zavorno razmerje, ki je enakovredno razmerju iz Priloge 4 k temu pravilniku za ustrezno vozilo (50 % za vozila kategorije M2, M3, N2, N3, O3 in O4, razen polpriklopnikov, 45 % za polpriklopnike), kadar koli izmerjena zavorna sila na valju za vsako os, ne glede na obremenitev, ni manjša od referenčne zavorne sile za navedeni tlak v zavornem valju v določenem razponu tlaka pri delovanju (9). |
| --- | --- |

5.1.4.6.3

Navesti je treba takšne referenčne zavorne sile, da lahko vozilo ustvari zavorno razmerje, ki je enakovredno razmerju iz Priloge 4 k temu pravilniku za ustrezno vozilo (50 % za vozila kategorije M2, M3, N2, N3, O3 in O4, razen polpriklopnikov, 45 % za polpriklopnike), kadar koli izmerjena zavorna sila na valju za vsako os, ne glede na obremenitev, ni manjša od referenčne zavorne sile za navedeni tlak v zavornem valju v določenem razponu tlaka pri delovanju (9).

5.1.4.7   Pravilno stanje delovanja tistih kompleksnih elektronskih sistemov, ki nadzorujejo zaviranje, mora biti mogoče preveriti na preprost način. Če so potrebne posebne informacije, morajo biti te prosto dostopne.

| 5.1.4.7.1 | V času homologacije je treba sredstva za zaščito pred preprostim nepooblaščenim spreminjanjem delovanja načina preverjanja, ki ga izbere proizvajalec (npr. opozorilni signal), opisati zaupno.
  Ta zahteva glede zaščite pa je izpolnjena tudi, kadar je na voljo sekundarni način preverjanja pravilnega stanja delovanja. |
| --- | --- |

5.1.4.7.1

V času homologacije je treba sredstva za zaščito pred preprostim nepooblaščenim spreminjanjem delovanja načina preverjanja, ki ga izbere proizvajalec (npr. opozorilni signal), opisati zaupno.

Ta zahteva glede zaščite pa je izpolnjena tudi, kadar je na voljo sekundarni način preverjanja pravilnega stanja delovanja.

5.1.5   Zahteve iz Priloge 18 se uporabljajo za varnostne vidike vseh kompleksnih elektronskih sistemov za upravljanje vozil, ki zagotavljajo ali predstavljajo del prenosa upravljanja zavorne funkcije, vključno s tistimi, ki izkoriščajo zavorne sisteme za samodejno krmiljeno zaviranje ali selektivno zaviranje.

Vendar za sisteme ali funkcije, ki uporabljajo zavorni sistem kot sredstvo za doseganje cilja višje ravni, Priloga 18 velja le, če imajo neposredni učinek na zavorni sistem. Če so na voljo takšni sistemi, se jih med homologacijskim preskušanjem zavornega sistema ne sme deaktivirati.

5.2   Značilnosti zavornih sistemov

5.2.1   Vozila kategorij M2, M3 in N

5.2.1.1   Sklop zavornih sistemov, s katerimi je opremljeno vozilo, mora izpolnjevati zahteve, ki so predpisane za delovne, pomožne in parkirne zavorne sisteme.

5.2.1.2   Sistemi, ki zagotavljajo delovno, pomožno in parkirno zaviranje, lahko imajo skupne sestavne dele, če ti sestavni deli izpolnjujejo naslednje pogoje:

| 5.2.1.2.1 | obstajati morata vsaj dve napravi za upravljanje, ki sta med seboj neodvisni in ju voznik med vožnjo zlahka doseže s svojega sedeža.
  Za vse kategorije vozil, razen M2in M3, mora biti vsaka naprava za upravljanje zavor (razen naprave za upravljanje trajnostnega zavornega sistema) zasnovana tako, da se po sprostitvi vrne v popolnoma izklopljen položaj. Ta zahteva ne velja za napravo za upravljanje parkirne zavore (ali ta del kombinirane naprave za upravljanje), kadar je mehansko blokirana v delovni legi; |
| --- | --- |

5.2.1.2.1

obstajati morata vsaj dve napravi za upravljanje, ki sta med seboj neodvisni in ju voznik med vožnjo zlahka doseže s svojega sedeža.

Za vse kategorije vozil, razen M2in M3, mora biti vsaka naprava za upravljanje zavor (razen naprave za upravljanje trajnostnega zavornega sistema) zasnovana tako, da se po sprostitvi vrne v popolnoma izklopljen položaj. Ta zahteva ne velja za napravo za upravljanje parkirne zavore (ali ta del kombinirane naprave za upravljanje), kadar je mehansko blokirana v delovni legi;

| 5.2.1.2.2 | naprava za upravljanje delovnega zavornega sistema mora biti neodvisna od naprave za upravljanje parkirnega zavornega sistema; |
| --- | --- |

5.2.1.2.2

naprava za upravljanje delovnega zavornega sistema mora biti neodvisna od naprave za upravljanje parkirnega zavornega sistema;

| 5.2.1.2.3 | če imata delovni zavorni sistem in pomožni zavorni sistem skupno napravo za upravljanje, se učinkovitost povezave med to napravo za upravljanje in različnimi sestavnimi deli prenosnih sistemov po določenem času delovanja ne sme zmanjšati; |
| --- | --- |

5.2.1.2.3

če imata delovni zavorni sistem in pomožni zavorni sistem skupno napravo za upravljanje, se učinkovitost povezave med to napravo za upravljanje in različnimi sestavnimi deli prenosnih sistemov po določenem času delovanja ne sme zmanjšati;

| 5.2.1.2.4 | če imata delovni zavorni sistem in pomožni zavorni sistem skupno napravo za upravljanje, mora biti parkirni zavorni sistem zasnovan tako, da ga je mogoče aktivirati med vožnjo. Ta zahteva ne velja, če je mogoče delovni zavorni sistem vozila aktivirati, tudi delno, s pomožno napravo za upravljanje; |
| --- | --- |

5.2.1.2.4

če imata delovni zavorni sistem in pomožni zavorni sistem skupno napravo za upravljanje, mora biti parkirni zavorni sistem zasnovan tako, da ga je mogoče aktivirati med vožnjo. Ta zahteva ne velja, če je mogoče delovni zavorni sistem vozila aktivirati, tudi delno, s pomožno napravo za upravljanje;

| 5.2.1.2.5 | brez vpliva na zahteve iz odstavka 5.1.2.3 tega pravilnika lahko delovni zavorni sistem in parkirni zavorni sistem uporabljata skupne sestavne dele pri svojih prenosnih sistemih, če so v primeru okvare katerega koli dela prenosnih sistemov še vedno izpolnjene zahteve za pomožno zaviranje; |
| --- | --- |

5.2.1.2.5

brez vpliva na zahteve iz odstavka 5.1.2.3 tega pravilnika lahko delovni zavorni sistem in parkirni zavorni sistem uporabljata skupne sestavne dele pri svojih prenosnih sistemih, če so v primeru okvare katerega koli dela prenosnih sistemov še vedno izpolnjene zahteve za pomožno zaviranje;

| 5.2.1.2.6 | v primeru okvare katerega koli sestavnega dela, razen zavor (kot je določeno v odstavku 2.6. tega pravilnika), ali sestavnih delov iz odstavka 5.2.1.2.8 spodaj ali v primeru katerih koli drugih okvar delovnega zavornega sistema (napaka v delovanju, delna ali popolna poraba zaloge energije) se mora z uporabo pomožnega zavornega sistema ali tistega dela delovnega zavornega sistema, na katerega okvara ne vpliva, vozilo ustaviti v pogojih, predpisanih za pomožno zaviranje; |
| --- | --- |

5.2.1.2.6

v primeru okvare katerega koli sestavnega dela, razen zavor (kot je določeno v odstavku 2.6. tega pravilnika), ali sestavnih delov iz odstavka 5.2.1.2.8 spodaj ali v primeru katerih koli drugih okvar delovnega zavornega sistema (napaka v delovanju, delna ali popolna poraba zaloge energije) se mora z uporabo pomožnega zavornega sistema ali tistega dela delovnega zavornega sistema, na katerega okvara ne vpliva, vozilo ustaviti v pogojih, predpisanih za pomožno zaviranje;

| 5.2.1.2.7 | zlasti kadar imata pomožni zavorni sistem in delovni zavorni sistem skupno napravo za upravljanje in skupni prenosni sistem:






  5.2.1.2.7.1 | če se delovno zaviranje zagotovi z mišično močjo voznika in pomožno energijo iz ene ali več energijskih zalog, se mora pomožno zaviranje pri izpadu te podpore zagotoviti s fizično energijo voznika in energijo morebitnih energijskih zalog, ki z izpadom niso prizadete, pri čemer uporabljena moč ne preseže predpisanih največjih vrednosti; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2.7

zlasti kadar imata pomožni zavorni sistem in delovni zavorni sistem skupno napravo za upravljanje in skupni prenosni sistem:

5.2.1.2.7.1

če se delovno zaviranje zagotovi z mišično močjo voznika in pomožno energijo iz ene ali več energijskih zalog, se mora pomožno zaviranje pri izpadu te podpore zagotoviti s fizično energijo voznika in energijo morebitnih energijskih zalog, ki z izpadom niso prizadete, pri čemer uporabljena moč ne preseže predpisanih največjih vrednosti;

| 5.2.1.2.7.2 | če sta sila in prenosni sistem delovnega zaviranja odvisna izključno od uporabe zaloge energije, ki jo upravlja voznik, morata obstajati vsaj dve popolnoma neodvisni zalogi energije, pri čemer ima vsaka od njiju lasten neodvisni prenosni sistem; vsaka lahko deluje le na zavore dveh ali več koles, ki so izbrana tako, da lahko sama zagotovijo pomožno zaviranje pod predpisanimi pogoji, pri čemer ne smejo ogroziti stabilnosti vozila med zaviranjem; poleg tega mora biti vsaka od navedenih zalog energije opremljena z opozorilno napravo, kot je določeno v odstavku 5.2.1.13 spodaj. V vsakem sklopu delovnega zavornega sistema mora biti v vsaj enem od hranilnikov zraka naprava za odvod in črpanje na ustreznem in lahko dostopnem mestu; |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.2

če sta sila in prenosni sistem delovnega zaviranja odvisna izključno od uporabe zaloge energije, ki jo upravlja voznik, morata obstajati vsaj dve popolnoma neodvisni zalogi energije, pri čemer ima vsaka od njiju lasten neodvisni prenosni sistem; vsaka lahko deluje le na zavore dveh ali več koles, ki so izbrana tako, da lahko sama zagotovijo pomožno zaviranje pod predpisanimi pogoji, pri čemer ne smejo ogroziti stabilnosti vozila med zaviranjem; poleg tega mora biti vsaka od navedenih zalog energije opremljena z opozorilno napravo, kot je določeno v odstavku 5.2.1.13 spodaj. V vsakem sklopu delovnega zavornega sistema mora biti v vsaj enem od hranilnikov zraka naprava za odvod in črpanje na ustreznem in lahko dostopnem mestu;

| 5.2.1.2.7.3 | če sta sila in prenosni sistem delovnega zaviranja odvisna izključno od uporabe zaloge energije, se šteje, da je za prenos dovolj ena zaloga energije, če se predpisano pomožno zaviranje zagotovi s fizično energijo voznika, ki deluje na napravo za upravljanje delovne zavore, in so izpolnjene zahteve iz odstavka 5.2.1.6; |
| --- | --- |

5.2.1.2.7.3

če sta sila in prenosni sistem delovnega zaviranja odvisna izključno od uporabe zaloge energije, se šteje, da je za prenos dovolj ena zaloga energije, če se predpisano pomožno zaviranje zagotovi s fizično energijo voznika, ki deluje na napravo za upravljanje delovne zavore, in so izpolnjene zahteve iz odstavka 5.2.1.6;

| 5.2.1.2.8 | nekateri deli, kot so stopalka in njen ležaj, glavni valj in njegov bat ali bati (hidravlični sistemi), krmilni ventil (hidravlični in/ali pnevmatski sistemi), povezava med stopalko in glavnim valjem ali krmilnim ventilom, zavorni valji in njihovi bati (hidravlični in/ali pnevmatski sistemi) ter sklopi vzvoda in odmikača zavore, se ne štejejo za podvržene okvaram, če so dovolj veliki, zlahka dostopni za vzdrževanje in varni vsaj toliko, kolikor je predpisano za druge bistvene sestavne dele vozila (kot je na primer krmilje). Kateri koli od navedenih delov, katerega okvara bi onemogočila zaviranje vozila z vsaj takšnim učinkom, kot je predpisan za pomožno zaviranje, mora biti izdelan iz kovine ali materiala z enakimi lastnostmi in ne sme biti podvržen znatnim deformacijam pri običajnem delovanju zavornih sistemov. |
| --- | --- |

5.2.1.2.8

nekateri deli, kot so stopalka in njen ležaj, glavni valj in njegov bat ali bati (hidravlični sistemi), krmilni ventil (hidravlični in/ali pnevmatski sistemi), povezava med stopalko in glavnim valjem ali krmilnim ventilom, zavorni valji in njihovi bati (hidravlični in/ali pnevmatski sistemi) ter sklopi vzvoda in odmikača zavore, se ne štejejo za podvržene okvaram, če so dovolj veliki, zlahka dostopni za vzdrževanje in varni vsaj toliko, kolikor je predpisano za druge bistvene sestavne dele vozila (kot je na primer krmilje). Kateri koli od navedenih delov, katerega okvara bi onemogočila zaviranje vozila z vsaj takšnim učinkom, kot je predpisan za pomožno zaviranje, mora biti izdelan iz kovine ali materiala z enakimi lastnostmi in ne sme biti podvržen znatnim deformacijam pri običajnem delovanju zavornih sistemov.

5.2.1.3   Kadar obstajata ločeni napravi za upravljanje delovnega zavornega sistema in pomožnega zavornega sistema, ne sme sočasno aktiviranje obeh povzročiti odpovedi delovanja delovnega zavornega sistema in delovanja pomožnega zavornega sistema, ne glede na to, ali oba sistema delujeta brezhibno oziroma ali je eden od njiju v okvari.

5.2.1.4   Delovni zavorni sistem, v kombinaciji s pomožnim zavornim sistemom ali ne, mora biti takšen, da v primeru okvare dela svojega prenosnega sistema z aktiviranjem delovnega zavornega sistema vozilo zavira na zadostno število koles; ta kolesa so izbrana tako, da preostali učinek delovnega zavornega sistema izpolnjuje zahteve iz odstavka 2.4 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 5.2.1.4.1 | Vendar navedene določbe ne veljajo za vlečna vozila za polpriklopnike, če je prenosni sistem delovnega zavornega sistema polpriklopnika neodvisen od prenosa sistema delovnega zavornega sistema vlečnega vozila; |
| --- | --- |

5.2.1.4.1

Vendar navedene določbe ne veljajo za vlečna vozila za polpriklopnike, če je prenosni sistem delovnega zavornega sistema polpriklopnika neodvisen od prenosa sistema delovnega zavornega sistema vlečnega vozila;

| 5.2.1.4.2 | Na okvaro v delu hidravličnega prenosnega sistema mora voznika opozoriti naprava z rdečim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.1.1. Dovoljeno je tudi, da ga ta naprava opozori tako, da zasveti, ko je raven tekočine v posodi nižja od ravni, ki jo določi proizvajalec. |
| --- | --- |

5.2.1.4.2

Na okvaro v delu hidravličnega prenosnega sistema mora voznika opozoriti naprava z rdečim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.1.1. Dovoljeno je tudi, da ga ta naprava opozori tako, da zasveti, ko je raven tekočine v posodi nižja od ravni, ki jo določi proizvajalec.

5.2.1.5   Kadar se uporablja druga energija in ne fizična energija voznika, zadošča že en sam vir takšne energije (hidravlična črpalka, zračni kompresor itd.), vendar mora biti način pogona naprave, ki zagotavlja ta vir energije, čim bolj zanesljiv.

| 5.2.1.5.1 | V primeru okvare na katerem koli delu prenosa zavornega sistema se mora zagotoviti neprekinjeno oskrbovanje neokvarjenega dela, če je to potrebno za ustavitev vozila s stopnjo učinkovitosti, ki je predpisana za preostalo in/ali pomožno zaviranje. Ta pogoj mora biti izpolnjen z napravami, ki jih je mogoče zlahka aktivirati pri mirujočem vozilu, ali s samodejnimi napravami. |
| --- | --- |

5.2.1.5.1

V primeru okvare na katerem koli delu prenosa zavornega sistema se mora zagotoviti neprekinjeno oskrbovanje neokvarjenega dela, če je to potrebno za ustavitev vozila s stopnjo učinkovitosti, ki je predpisana za preostalo in/ali pomožno zaviranje. Ta pogoj mora biti izpolnjen z napravami, ki jih je mogoče zlahka aktivirati pri mirujočem vozilu, ali s samodejnimi napravami.

| 5.2.1.5.2 | Poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje, ki se nahajajo na vodu od te naprave naprej, takšne, da je v primeru izpada oskrbe z energijo po štirikratnem polnem aktiviranju naprave za upravljanje delovne zavore pod pogoji, ki so predpisani v odstavku 1.2 Priloge 7 k temu pravilniku, vozilo pri peti uporabi še mogoče ustaviti s stopnjo učinkovitosti, ki je predpisana za pomožno zaviranje. |
| --- | --- |

5.2.1.5.2

Poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje, ki se nahajajo na vodu od te naprave naprej, takšne, da je v primeru izpada oskrbe z energijo po štirikratnem polnem aktiviranju naprave za upravljanje delovne zavore pod pogoji, ki so predpisani v odstavku 1.2 Priloge 7 k temu pravilniku, vozilo pri peti uporabi še mogoče ustaviti s stopnjo učinkovitosti, ki je predpisana za pomožno zaviranje.

| 5.2.1.5.3 | Vendar se lahko pri hidravličnih zavornih sistemih s shranjeno energijo šteje, da so te določbe izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.2.2 Dela C Priloge 7 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3

Vendar se lahko pri hidravličnih zavornih sistemih s shranjeno energijo šteje, da so te določbe izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.2.2 Dela C Priloge 7 k temu pravilniku.

5.2.1.6   Zahteve iz odstavkov 5.2.1.2, 5.2.1.4 in 5.2.1.5 tega pravilnika morajo biti izpolnjene brez uporabe katere koli samodejne naprave, katere neučinkovitost bi lahko spregledali, ker se deli, ki so običajno v položaju mirovanja, aktivirajo le v primeru okvare v zavornem sistemu.

5.2.1.7   Delovni zavorni sistem mora delovati na vsa kolesa vozila in svoje delovanje ustrezno razporediti med osi.

| 5.2.1.7.1 | Pri vozilih z več kot dvema osema se lahko za preprečitev blokiranja koles ali obrabe zavornih oblog zavorna sila na nekaterih oseh samodejno zmanjša na nič, ko je obremenitev zelo majhna, če vozilo izpolnjuje vse zahteve glede učinka, predpisane v Prilogi 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.1.7.1

Pri vozilih z več kot dvema osema se lahko za preprečitev blokiranja koles ali obrabe zavornih oblog zavorna sila na nekaterih oseh samodejno zmanjša na nič, ko je obremenitev zelo majhna, če vozilo izpolnjuje vse zahteve glede učinka, predpisane v Prilogi 4 k temu pravilniku.

| 5.2.1.7.2 | V primeru vozil kategorije N1 z električnimi regeneracijskimi zavornimi sistemi kategorije B se lahko vnos iz drugih virov zaviranja ustrezno stopnjuje, da se omogoči uporaba samega električnega regeneracijskega zavornega sistema, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:






  5.2.1.7.2.1 | dejanske spremembe izhodnega navora električnega regeneracijskega zavornega sistema (npr. kot rezultat sprememb stanja električnega polnjenja pogonskih akumulatorjev) se samodejno izravnajo z ustrezno spremembo razmerja stopnjevanja, če so izpolnjene zahteve (10) iz ene od naslednjih prilog k temu pravilniku: | Priloga 4, odstavek 1.3.2, ali |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.7.2

V primeru vozil kategorije N1 z električnimi regeneracijskimi zavornimi sistemi kategorije B se lahko vnos iz drugih virov zaviranja ustrezno stopnjuje, da se omogoči uporaba samega električnega regeneracijskega zavornega sistema, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:

5.2.1.7.2.1

dejanske spremembe izhodnega navora električnega regeneracijskega zavornega sistema (npr. kot rezultat sprememb stanja električnega polnjenja pogonskih akumulatorjev) se samodejno izravnajo z ustrezno spremembo razmerja stopnjevanja, če so izpolnjene zahteve (10) iz ene od naslednjih prilog k temu pravilniku:

Priloga 4, odstavek 1.3.2, ali

| | Priloga 13, odstavek 5.3 (vključno s primerom z električnim motorjem), in |
| --- | --- |

Priloga 13, odstavek 5.3 (vključno s primerom z električnim motorjem), in

| 5.2.1.7.2.2 | po potrebi mora zaviranje samodejno delovati na vsa kolesa vozila, da se ob upoštevanju razpoložljivega oprijema pnevmatika/cesta zagotovi, da ostane zavorno razmerje (10) povezano z voznikovo zahtevo za zaviranje. |
| --- | --- |

5.2.1.7.2.2

po potrebi mora zaviranje samodejno delovati na vsa kolesa vozila, da se ob upoštevanju razpoložljivega oprijema pnevmatika/cesta zagotovi, da ostane zavorno razmerje (10) povezano z voznikovo zahtevo za zaviranje.

5.2.1.8   Delovanje delovnega zavornega sistema mora biti porazdeljeno med kolesa iste osi, in sicer simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Določiti je treba izravnavo in funkcije, kot je protiblokirni sistem, ki lahko povzročijo odstopanja od te simetrične porazdelitve.

| 5.2.1.8.1 | Na izravnavo odstopanja ali okvare v zavornem sistemu z električnim prenosom upravljanja mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2. Ta zahteva velja za vse pogoje obremenitve, če izravnava preseže naslednje omejitve:






  5.2.1.8.1.1 | razlika med prečnimi zavornimi tlaki na kateri koli osi:






  (a) | 25 % višje vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.1.8.1

Na izravnavo odstopanja ali okvare v zavornem sistemu z električnim prenosom upravljanja mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2. Ta zahteva velja za vse pogoje obremenitve, če izravnava preseže naslednje omejitve:

5.2.1.8.1.1

razlika med prečnimi zavornimi tlaki na kateri koli osi:

(a)

25 % višje vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2;

| (b) | vrednost, ki ustreza 25 % pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo; |
| --- | --- |

(b)

vrednost, ki ustreza 25 % pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo;

| 5.2.1.8.1.2 | posamezna izravnalna vrednost na kateri koli osi:






  (a) | > 50 % nazivne vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.8.1.2

posamezna izravnalna vrednost na kateri koli osi:

(a)

> 50 % nazivne vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2;

| (b) | vrednost, ki ustreza 50 % nazivne vrednosti pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo. |
| --- | --- |

(b)

vrednost, ki ustreza 50 % nazivne vrednosti pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo.

| 5.2.1.8.2 | Navedena izravnava je dovoljena le pri začetnem zaviranju pri hitrostih vozila, ki so višje od 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.8.2

Navedena izravnava je dovoljena le pri začetnem zaviranju pri hitrostih vozila, ki so višje od 10 km/h.

5.2.1.9   Zaradi napak električnega prenosa upravljanja se zavore ne smejo uporabljati v nasprotju z voznikovimi namerami.

5.2.1.10   Delovni, pomožni in parkirni zavorni sistemi morajo delovati na zavorne površine, ki so prek sestavnih delov ustrezne trdnosti povezane s kolesi.

Kadar zavorni navor za določeno os ali osi zagotavljata torni zavorni sistem in električni regeneracijski zavorni sistem kategorije B, je dovoljena ločitev zadnjega vira, če vir tornega zaviranja ostane stalno povezan in sposoben zagotoviti izravnavo iz odstavka 5.2.1.7.2.1.

V primeru kratkih prehodnih ločitev je sprejemljiva delna izravnava, vendar mora ta izravnava v 1 s doseči vsaj 75 % svoje končne vrednosti.

Kljub temu mora stalno povezan vir tornega zaviranja v vseh primerih zagotoviti, da delovni in pomožni zavorni sistem še naprej delujeta s predpisano stopnjo učinkovitosti.

Ločitev zavornih površin parkirnega zavornega sistema je dovoljena le, če ločitev upravlja izključno voznik s svojega sedeža prek sistema, ki ga puščanje ne more aktivirati.

5.2.1.11   Omogočena mora biti enostavna izravnava obrabe zavor s sistemom ročnega ali samodejnega nastavljanja. Poleg tega morajo imeti naprava za upravljanje in sestavni deli prenosnega sistema ter zavor rezervo hoda in po potrebi ustrezna sredstva za izravnavo, ki ob pregretju zavor ali obrabi zavornih oblog do določene stopnje zagotavljajo učinkovito zaviranje, ne da bi bilo za to potrebno takojšnje nastavljanje zavornih oblog.

5.2.1.11.1   Nastavljanje obrabe mora biti pri delovnih zavorah samodejno. Vendar namestitev naprav za samodejno nastavljanje zavor ni obvezna za terenska vozila kategorij N2in N3 ter za zadnje zavore vozil kategorije N1. Zavore, ki so opremljene z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo po segretju in ohladitvi omogočati prosti tek iz odstavka 1.5.4 Priloge 4 po preskusu tipa I, ki je prav tako opredeljen v navedeni prilogi.

5.2.1.11.2   Preverjanje obrabe tornih sestavnih delov delovne zavore

| 5.2.1.11.2.1 | To obrabo oblog delovne zavore mora biti mogoče enostavno oceniti z zunanje ali spodnje strani vozila brez odstranitve koles, in sicer prek ustreznih kontrolnih odprtin ali drugače. To je mogoče izvesti z uporabo preprostih običajnih delavniških orodij ali običajno kontrolno opremo za vozila.
  Sprejemljiv je tudi senzor na posameznem kolesu (dvojna kolesa se štejejo kot eno kolo), ki voznika na njegovem sedežu opozori, ko je treba menjati zavorne obloge. V primeru svetlobnega opozorila se lahko uporabi rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 spodaj. |
| --- | --- |

5.2.1.11.2.1

To obrabo oblog delovne zavore mora biti mogoče enostavno oceniti z zunanje ali spodnje strani vozila brez odstranitve koles, in sicer prek ustreznih kontrolnih odprtin ali drugače. To je mogoče izvesti z uporabo preprostih običajnih delavniških orodij ali običajno kontrolno opremo za vozila.

Sprejemljiv je tudi senzor na posameznem kolesu (dvojna kolesa se štejejo kot eno kolo), ki voznika na njegovem sedežu opozori, ko je treba menjati zavorne obloge. V primeru svetlobnega opozorila se lahko uporabi rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 spodaj.

| 5.2.1.11.2.2 | Ocena stanja obrabe tornih površin zavornih kolutov ali bobnov se lahko izvede le z neposrednim merjenjem dejanskega sestavnega dela ali pregledom katerih koli pokazateljev obrabe zavornih kolutov ali bobnov, za kar je lahko potrebna določena stopnja razstavljanja. Zato mora proizvajalec vozila v času homologacije opredeliti naslednje:






  (a) | metodo, s katero se lahko oceni obraba tornih površin bobnov in kolutov, vključno s potrebno stopnjo razstavljanja ter orodji in postopki, ki so pri tem potrebni; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.11.2.2

Ocena stanja obrabe tornih površin zavornih kolutov ali bobnov se lahko izvede le z neposrednim merjenjem dejanskega sestavnega dela ali pregledom katerih koli pokazateljev obrabe zavornih kolutov ali bobnov, za kar je lahko potrebna določena stopnja razstavljanja. Zato mora proizvajalec vozila v času homologacije opredeliti naslednje:

(a)

metodo, s katero se lahko oceni obraba tornih površin bobnov in kolutov, vključno s potrebno stopnjo razstavljanja ter orodji in postopki, ki so pri tem potrebni;

| (b) | informacije, ki opredeljujejo največjo dovoljeno obrabo, po kateri je menjava potrebna. |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki opredeljujejo največjo dovoljeno obrabo, po kateri je menjava potrebna.

Te informacije morajo biti prosto dostopne, npr. v priročniku o uporabi vozila ali elektronski evidenci podatkov.

5.2.1.12   Pri zavornih sistemih s hidravličnim prenosom morajo biti nalivne odprtine posod za zavorno tekočino lahko dostopne; poleg tega morajo biti posode z rezervno tekočino zasnovane tako, da se lahko raven rezervne tekočine zlahka preveri, ne da bi bilo treba posode odpreti. Če zadnji pogoj ni izpolnjen, mora rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 voznika opozoriti na vsak padec rezervne tekočine na tako nizko raven, da bi zaradi tega lahko prišlo do okvare zavornega sistema. Tip tekočine, ki jo je treba uporabiti pri zavornih sistemih s hidravličnim prenosom, mora biti označen s simbolom v skladu s sliko 1 ali 2 v standardu ISO 9128:1987. Simbol mora biti nameščen na vidno mesto v neizbrisni obliki, največ 100 mm od nalivnih odprtin posod s tekočino; proizvajalec lahko zagotovi dodatne informacije.

5.2.1.13   Opozorilna naprava

| 5.2.1.13.1 | Vsako vozilo, opremljeno z delovno zavoro, ki se aktivira s hranilnikom energije, mora imeti v primeru, kjer se predpisanega učinka pomožnega zaviranja ne da doseči s tem zavornim sistemom brez uporabe shranjene energije, poleg morebitnega manometra opozorilno napravo, ki s svetlobnim ali zvočnim signalom opozori, ko se shranjena energija v katerem koli delu sistema zniža na vrednost, pri kateri je mogoče brez ponovnega napajanja hranilnika in ne glede na obremenitev vozila po štirikratnem polnem aktiviranju še petič aktivirati napravo za upravljanje delovne zavore ter doseči predpisani učinek pomožnega zaviranja (brez napak v prenosnem sistemu delovne zavore in s čim tesneje nameščenimi zavorami). Ta opozorilna naprava mora biti neposredno in stalno priključena na sistem. Kadar motor deluje v običajnih delovnih pogojih in v zavornem sistemu ni napak, kot je v primeru homologacijskih preskusov za ta tip, opozorilna naprava ne sme oddajati nobenih signalov, razen v času, ki je potreben za polnjenje hranilnikov energije po zagonu motorja. Kot svetlobni opozorilni signal se mora uporabiti rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1.






  5.2.1.13.1.1 | Pri vozilih, za katera se le šteje, da ustrezajo zahtevam iz poglavja 5.2.1.5.1 tega pravilnika, ker izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1.2.2 dela C Priloge 7 k temu pravilniku, mora imeti opozorilna naprava poleg svetlobnega signala tudi zvočni signal. Za te naprave ni nujno, da delujejo sočasno, če vsaka od njih izpolnjuje zgoraj navedene zahteve in se zvočni signal ne aktivira pred svetlobnim signalom. Kot svetlobni opozorilni signal se mora uporabiti rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.13.1

Vsako vozilo, opremljeno z delovno zavoro, ki se aktivira s hranilnikom energije, mora imeti v primeru, kjer se predpisanega učinka pomožnega zaviranja ne da doseči s tem zavornim sistemom brez uporabe shranjene energije, poleg morebitnega manometra opozorilno napravo, ki s svetlobnim ali zvočnim signalom opozori, ko se shranjena energija v katerem koli delu sistema zniža na vrednost, pri kateri je mogoče brez ponovnega napajanja hranilnika in ne glede na obremenitev vozila po štirikratnem polnem aktiviranju še petič aktivirati napravo za upravljanje delovne zavore ter doseči predpisani učinek pomožnega zaviranja (brez napak v prenosnem sistemu delovne zavore in s čim tesneje nameščenimi zavorami). Ta opozorilna naprava mora biti neposredno in stalno priključena na sistem. Kadar motor deluje v običajnih delovnih pogojih in v zavornem sistemu ni napak, kot je v primeru homologacijskih preskusov za ta tip, opozorilna naprava ne sme oddajati nobenih signalov, razen v času, ki je potreben za polnjenje hranilnikov energije po zagonu motorja. Kot svetlobni opozorilni signal se mora uporabiti rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1.

5.2.1.13.1.1

Pri vozilih, za katera se le šteje, da ustrezajo zahtevam iz poglavja 5.2.1.5.1 tega pravilnika, ker izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1.2.2 dela C Priloge 7 k temu pravilniku, mora imeti opozorilna naprava poleg svetlobnega signala tudi zvočni signal. Za te naprave ni nujno, da delujejo sočasno, če vsaka od njih izpolnjuje zgoraj navedene zahteve in se zvočni signal ne aktivira pred svetlobnim signalom. Kot svetlobni opozorilni signal se mora uporabiti rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1.

| 5.2.1.13.1.2 | Ta zvočna naprava je lahko izključena med uporabo ročne zavore in/ali, po izbiri proizvajalca, kadar je v vozilu s samodejnim prenosnim sistemom prestavna ročica v položaju za parkiranje. |
| --- | --- |

5.2.1.13.1.2

Ta zvočna naprava je lahko izključena med uporabo ročne zavore in/ali, po izbiri proizvajalca, kadar je v vozilu s samodejnim prenosnim sistemom prestavna ročica v položaju za parkiranje.

5.2.1.14   Brez vpliva na zahteve iz odstavka 5.1.2.3 tega pravilnika, kadar je uporaba pomožnega vira energije nujna za delovanje zavornega sistema, mora biti zaloga energije takšna, da zagotavlja zadostni zavorni učinek za ustavitev vozila pod predpisanimi pogoji, če se motor ustavi ali ob izpadu pogona vira energije. Če voznikovo fizično energijo pri upravljanju parkirnega zavornega sistema podpira servo naprava, mora biti v primeru okvare servo naprave zagotovljeno aktiviranje parkirnega zavornega sistema, po potrebi z uporabo zaloge energije, ki je neodvisna od tiste, ki jo servo naprava običajno dovaja. Ta zaloga energije je lahko tista, ki je namenjena za delovni zavorni sistem.

5.2.1.15   Pri vozilu na motorni pogon, na katero se lahko priključi priklopnik, opremljen z zavoro, ki jo upravlja voznik vlečnega vozila, mora biti delovni zavorni sistem vlečnega vozila opremljen z napravo, ki je zasnovana tako, da je v primeru okvare zavornega sistema priklopnika ali prekinitve zračnega napajalnega voda med vlečnim vozilom in njegovim priklopnikom (ali kakšne druge vrste povezave) še vedno mogoče zavreti vlečno vozilo tako učinkovito, kot je predpisano za pomožno zaviranje; zato je predpisano zlasti, da mora biti ta naprava nameščena na vlečno vozilo.

5.2.1.16   Pnevmatski/hidravlični pomožni opremi je treba energijo dovajati tako, da se lahko med delovanjem doseže predpisani pojemek in da celo v primeru okvare vira energije delovanje pomožne opreme ne more povzročiti, da bi zaloge energije, ki napajajo zavorne sisteme, padle pod raven iz odstavka 5.2.1.13 zgoraj.

5.2.1.17   Če je priklopnik kategorije O3ali O4, mora biti delovni zavorni sistem povezanega ali polpovezanega tipa.

5.2.1.18   Pri vozilu, ki lahko vleče priklopnik kategorije O3 ali O4, mora njegov zavorni sistem izpolnjevati naslednje pogoje:

| 5.2.1.18.1 | ko se aktivira pomožni zavorni sistem vlečnega vozila, se mora tudi na priklopniku sprožiti stopnjevano zaviranje; |
| --- | --- |

5.2.1.18.1

ko se aktivira pomožni zavorni sistem vlečnega vozila, se mora tudi na priklopniku sprožiti stopnjevano zaviranje;

| 5.2.1.18.2 | v primeru okvare delovnega zavornega sistema vlečnega vozila, kadar je ta sistem sestavljen iz vsaj dveh neodvisnih delov, mora biti del ali deli, ki niso okvarjeni, sposobni delno ali v celoti aktivirati zavore priklopnika. Zaviranje mora biti mogoče izvajati stopnjevano. Če se za ta postopek uporabi ventil, ki običajno miruje, se lahko ta ventil uporabi le, če lahko voznik zlahka preveri njegovo pravilno delovanje, in sicer v kabini ali zunaj vozila in brez uporabe orodja; |
| --- | --- |

5.2.1.18.2

v primeru okvare delovnega zavornega sistema vlečnega vozila, kadar je ta sistem sestavljen iz vsaj dveh neodvisnih delov, mora biti del ali deli, ki niso okvarjeni, sposobni delno ali v celoti aktivirati zavore priklopnika. Zaviranje mora biti mogoče izvajati stopnjevano. Če se za ta postopek uporabi ventil, ki običajno miruje, se lahko ta ventil uporabi le, če lahko voznik zlahka preveri njegovo pravilno delovanje, in sicer v kabini ali zunaj vozila in brez uporabe orodja;

| 5.2.1.18.3 | v primeru okvare (npr. pretrganja ali puščanja) na enem od pnevmatskih povezovalnih vodov, prekinitve ali napake v električnem upravljalnem vodu, mora imeti voznik kljub temu možnost, da v celoti ali delno aktivira zavore priklopnika prek naprave za upravljanje delovnega zaviranja ali naprave za upravljanje pomožnega zaviranja ali naprave za upravljanje parkirnega zaviranja, razen če okvara samodejno sproži zaviranje priklopnika z učinkom, predpisanim v odstavku 3.3 Priloge 4 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

5.2.1.18.3

v primeru okvare (npr. pretrganja ali puščanja) na enem od pnevmatskih povezovalnih vodov, prekinitve ali napake v električnem upravljalnem vodu, mora imeti voznik kljub temu možnost, da v celoti ali delno aktivira zavore priklopnika prek naprave za upravljanje delovnega zaviranja ali naprave za upravljanje pomožnega zaviranja ali naprave za upravljanje parkirnega zaviranja, razen če okvara samodejno sproži zaviranje priklopnika z učinkom, predpisanim v odstavku 3.3 Priloge 4 k temu pravilniku;

| 5.2.1.18.4 | samodejno zaviranje iz odstavka 5.2.1.18.3 zgoraj se šteje za doseženo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  5.2.1.18.4.1 | ko se določena naprava za upravljanje zavore, ki spada med naprave iz odstavka 5.2.1.18.3 zgoraj, aktivira v celoti, mora tlak v napajalnem vodu v naslednjih dveh sekundah pasti na 150 kPa; poleg tega mora biti napajalni vod ponovno izpostavljen tlaku, ko se naprava za upravljanje zavor sprosti; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.18.4

samodejno zaviranje iz odstavka 5.2.1.18.3 zgoraj se šteje za doseženo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

5.2.1.18.4.1

ko se določena naprava za upravljanje zavore, ki spada med naprave iz odstavka 5.2.1.18.3 zgoraj, aktivira v celoti, mora tlak v napajalnem vodu v naslednjih dveh sekundah pasti na 150 kPa; poleg tega mora biti napajalni vod ponovno izpostavljen tlaku, ko se naprava za upravljanje zavor sprosti;

| 5.2.1.18.4.2 | pri padanju tlaka v napajalnem vodu s hitrostjo vsaj 100 kPa/s se mora samodejno zaviranje priklopnika sprožiti, preden tlak v napajalnem vodu pade na 200 kPa; |
| --- | --- |

5.2.1.18.4.2

pri padanju tlaka v napajalnem vodu s hitrostjo vsaj 100 kPa/s se mora samodejno zaviranje priklopnika sprožiti, preden tlak v napajalnem vodu pade na 200 kPa;

| 5.2.1.18.5 | v primeru okvare enega od upravljalnih vodov, ki povezujejo dve vozili, opremljeni v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2, mora neokvarjeni upravljalni vod samodejno zagotoviti zavorni učinek, ki je za priklopnik predpisan v odstavku 3.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

5.2.1.18.5

v primeru okvare enega od upravljalnih vodov, ki povezujejo dve vozili, opremljeni v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2, mora neokvarjeni upravljalni vod samodejno zagotoviti zavorni učinek, ki je za priklopnik predpisan v odstavku 3.1 Priloge 4.

5.2.1.19   Pri vozilu na motorni pogon, opremljenem za vleko priklopnika z električnim zavornim sistemom, morajo biti v skladu z odstavkom 1.1 Priloge 14 k temu pravilniku izpolnjene naslednje zahteve:

| 5.2.1.19.1 | oskrba vozila na motorni pogon z energijo (generator in akumulator) mora imeti zadostno zmogljivost za preskrbo električnega zavornega sistema s tokom. Pri vrtljajih prostega teka motorja, kot jih priporoča proizvajalec, in z vključenimi vsemi električnimi napravami, ki sodijo k standardni opremi vozila in jih dobavi proizvajalec, napetost v električnih vodih pri največji porabi toka v električnem zavornem sistemu (15 A) ne sme pasti pod 9,6 V, merjeno pri priključku. Električni vodi ne smejo povzročiti kratkega stika, čeprav so preobremenjeni; |
| --- | --- |

5.2.1.19.1

oskrba vozila na motorni pogon z energijo (generator in akumulator) mora imeti zadostno zmogljivost za preskrbo električnega zavornega sistema s tokom. Pri vrtljajih prostega teka motorja, kot jih priporoča proizvajalec, in z vključenimi vsemi električnimi napravami, ki sodijo k standardni opremi vozila in jih dobavi proizvajalec, napetost v električnih vodih pri največji porabi toka v električnem zavornem sistemu (15 A) ne sme pasti pod 9,6 V, merjeno pri priključku. Električni vodi ne smejo povzročiti kratkega stika, čeprav so preobremenjeni;

| 5.2.1.19.2 | v primeru okvare delovnega zavornega sistema vlečnega vozila, kadar je ta sistem sestavljen iz vsaj dveh neodvisnih delov, mora biti del ali deli, ki niso okvarjeni, sposobni delno ali v celoti aktivirati zavore priklopnika; |
| --- | --- |

5.2.1.19.2

v primeru okvare delovnega zavornega sistema vlečnega vozila, kadar je ta sistem sestavljen iz vsaj dveh neodvisnih delov, mora biti del ali deli, ki niso okvarjeni, sposobni delno ali v celoti aktivirati zavore priklopnika;

| 5.2.1.19.3 | uporaba stikala za zavorno svetilko in voda za aktiviranje električnega zavornega sistema je dovoljena le, če sta vod za aktiviranje in zavorna svetilka povezana vzporedno ter če obstoječe stikalo za zavorno svetilko in vod lahko preneseta dodatno obremenitev. |
| --- | --- |

5.2.1.19.3

uporaba stikala za zavorno svetilko in voda za aktiviranje električnega zavornega sistema je dovoljena le, če sta vod za aktiviranje in zavorna svetilka povezana vzporedno ter če obstoječe stikalo za zavorno svetilko in vod lahko preneseta dodatno obremenitev.

5.2.1.20   Pri pnevmatskem delovnem zavornem sistemu, ki je sestavljen iz dveh ali več neodvisnih sklopov, se mora kakršno koli puščanje med temi sklopi pri napravi za upravljanje tega sistema ali za njo nenehno odvajati v ozračje.

5.2.1.21   Pri vozilu na motorni pogon, ki lahko vleče priklopnik kategorije O3 ali O4, se lahko delovni zavorni sistem priklopnika upravlja le skupaj z delovnim, pomožnim ali parkirnim zavornim sistemom vlečnega vozila. Če vlečno vozilo samodejno sproži delovanje zavor priklopnika, pri čemer je edini namen tega dejanja stabiliziranje vozila, se kljub temu lahko samodejno uporabijo samo zavore priklopnika.

5.2.1.22   Vozila na motorni pogon kategorij M2, M3, N2 in N3 z največ štirimi osmi morajo biti opremljena s protiblokirnimi sistemi kategorije 1 v skladu s Prilogo 13 k temu pravilniku.

5.2.1.23   Vozila na motorni pogon, ki lahko vlečejo priklopnik, opremljen s protiblokirnim sistemom, morajo biti opremljena tudi s posebnim električnim konektorjem, skladnim s standardom ISO 7638:1997 (11), za prenos po električnem upravljanem vodu in/ali protiblokirne sisteme priklopnikov.

5.2.1.24   Dodatne zahteve za vozila kategorij M2, N1 in kategorije N2 < 5 t, opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije A:

| 5.2.1.24.1 | električno regeneracijsko zaviranje se lahko aktivira le s pedalom za plin in/ali prestavno ročico v nevtralnem položaju pri vozilih kategorije N1; |
| --- | --- |

5.2.1.24.1

električno regeneracijsko zaviranje se lahko aktivira le s pedalom za plin in/ali prestavno ročico v nevtralnem položaju pri vozilih kategorije N1;

| 5.2.1.24.2 | poleg tega je lahko pri vozilih kategorij M2 in N2 (< 5 ton) naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja ločeno stikalo ali vzvod; |
| --- | --- |

5.2.1.24.2

poleg tega je lahko pri vozilih kategorij M2 in N2 (< 5 ton) naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja ločeno stikalo ali vzvod;

| 5.2.1.24.3 | zahteve iz odstavkov 5.2.1.25.6 in 5.2.1.25.7 veljajo tudi za regeneracijske zavorne sisteme kategorije A. |
| --- | --- |

5.2.1.24.3

zahteve iz odstavkov 5.2.1.25.6 in 5.2.1.25.7 veljajo tudi za regeneracijske zavorne sisteme kategorije A.

5.2.1.25   Dodatne zahteve za vozila kategorij M2, N1 in kategorije N2 < 5 ton, opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije B:

| 5.2.1.25.1 | enega dela delovnega zavornega sistema ne sme biti mogoče ločiti delno ali v celoti drugače kot s samodejnimi napravami. To ne pomeni odstopanja od zahtev iz odstavka 5.2.1.10. |
| --- | --- |

5.2.1.25.1

enega dela delovnega zavornega sistema ne sme biti mogoče ločiti delno ali v celoti drugače kot s samodejnimi napravami. To ne pomeni odstopanja od zahtev iz odstavka 5.2.1.10.

| 5.2.1.25.2 | Delovni zavorni sistem mora imeti le eno napravo za upravljanje. |
| --- | --- |

5.2.1.25.2

Delovni zavorni sistem mora imeti le eno napravo za upravljanje.

| 5.2.1.25.3 | Za vozila, opremljena z električnimi regeneracijskimi zavornimi sistemi obeh kategorij, se uporabljajo vsi ustrezni predpisi, razen odstavka 5.2.1.24.1.
  V tem primeru se lahko električno regeneracijsko zaviranje aktivira le s pedalom za plin in/ali prestavno ročico v nevtralnem položaju pri vozilih kategorije N1.
  Poleg tega uporaba naprave za upravljanje delovnega zaviranja ne sme zmanjšati zgoraj navedenega zavornega učinka, ki se ustvari s sprostitvijo pedala za plin. |
| --- | --- |

5.2.1.25.3

Za vozila, opremljena z električnimi regeneracijskimi zavornimi sistemi obeh kategorij, se uporabljajo vsi ustrezni predpisi, razen odstavka 5.2.1.24.1.

V tem primeru se lahko električno regeneracijsko zaviranje aktivira le s pedalom za plin in/ali prestavno ročico v nevtralnem položaju pri vozilih kategorije N1.

Poleg tega uporaba naprave za upravljanje delovnega zaviranja ne sme zmanjšati zgoraj navedenega zavornega učinka, ki se ustvari s sprostitvijo pedala za plin.

| 5.2.1.25.4 | Prekinitev delovanja motorjev ali uporabljeno prestavno razmerje ne sme negativno vplivati na delovni zavorni sistem. |
| --- | --- |

5.2.1.25.4

Prekinitev delovanja motorjev ali uporabljeno prestavno razmerje ne sme negativno vplivati na delovni zavorni sistem.

| 5.2.1.25.5 | Če delovanje električnega sestavnega dela zaviranja zagotavlja razmerje med informacijami, ki prihajajo iz naprave za upravljanje delovne zavore, in zavorno silo pri ustreznih kolesih, mora voznika na okvaro tega razmerja, ki spremeni porazdelitev zaviranja med osi (Priloga 10 ali 13, kot je ustrezno), opozoriti svetlobni opozorilni signal najpozneje v trenutku aktiviranja naprave za upravljanje, pri čemer mora ta signal ostati viden, dokler se ta napaka ne odpravi in je stikalo za nadzor vozila (ključ) vklopljeno. |
| --- | --- |

5.2.1.25.5

Če delovanje električnega sestavnega dela zaviranja zagotavlja razmerje med informacijami, ki prihajajo iz naprave za upravljanje delovne zavore, in zavorno silo pri ustreznih kolesih, mora voznika na okvaro tega razmerja, ki spremeni porazdelitev zaviranja med osi (Priloga 10 ali 13, kot je ustrezno), opozoriti svetlobni opozorilni signal najpozneje v trenutku aktiviranja naprave za upravljanje, pri čemer mora ta signal ostati viden, dokler se ta napaka ne odpravi in je stikalo za nadzor vozila (ključ) vklopljeno.

| 5.2.1.25.6 | Magnetna ali električna polja ne smejo negativno vplivati na delovanje električnega regeneracijskega zaviranja. |
| --- | --- |

5.2.1.25.6

Magnetna ali električna polja ne smejo negativno vplivati na delovanje električnega regeneracijskega zaviranja.

| 5.2.1.25.7 | Pri vozilih, opremljenih s protiblokirno napravo, mora protiblokirna naprava upravljati električni regeneracijski zavorni sistem. |
| --- | --- |

5.2.1.25.7

Pri vozilih, opremljenih s protiblokirno napravo, mora protiblokirna naprava upravljati električni regeneracijski zavorni sistem.

5.2.1.26   Posebne dodatne zahteve za prenos električne energije pri parkirnih zavornih sistemih

| 5.2.1.26.1 | V primeru okvare v prenosu električne energije je treba preprečiti vsako nenamerno aktiviranje parkirnega zavornega sistema. |
| --- | --- |

5.2.1.26.1

V primeru okvare v prenosu električne energije je treba preprečiti vsako nenamerno aktiviranje parkirnega zavornega sistema.

| 5.2.1.26.2 | V primeru električne okvare morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:






  5.2.1.26.2.1 | vozila kategorij M2, M3, N2 in N3:
  V primeru električne okvare v napravi za upravljanje ali pretrganja napeljave v električnem prenosu upravljanja zunaj elektronskih upravljalnih enot, razen oskrbe z energijo, mora še vedno biti mogoče uporabiti parkirni zavorni sistem z voznikovega sedeža, pri čemer mora biti mogoče obremenjeno vozilo obdržati na mestu pri 8-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol. V tem primeru je dovoljeno tudi samodejno aktiviranje parkirne zavore, ko vozilo miruje, če se doseže zgoraj navedeni učinek in parkirna zavora, ki je uporabljena, ostane aktivirana ne glede na stanje stikala za vžig (zagon). V tem primeru se mora parkirna zavora samodejno sprostiti takoj, ko začne voznik premikati vozilo. Poleg tega mora biti mogoče po potrebi sprostiti parkirni zavorni sistem z orodji in/ali pomožno napravo, ki se nahaja v vozilu/je nameščena nanj. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.26.2

V primeru električne okvare morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

5.2.1.26.2.1

vozila kategorij M2, M3, N2 in N3:

V primeru električne okvare v napravi za upravljanje ali pretrganja napeljave v električnem prenosu upravljanja zunaj elektronskih upravljalnih enot, razen oskrbe z energijo, mora še vedno biti mogoče uporabiti parkirni zavorni sistem z voznikovega sedeža, pri čemer mora biti mogoče obremenjeno vozilo obdržati na mestu pri 8-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol. V tem primeru je dovoljeno tudi samodejno aktiviranje parkirne zavore, ko vozilo miruje, če se doseže zgoraj navedeni učinek in parkirna zavora, ki je uporabljena, ostane aktivirana ne glede na stanje stikala za vžig (zagon). V tem primeru se mora parkirna zavora samodejno sprostiti takoj, ko začne voznik premikati vozilo. Poleg tega mora biti mogoče po potrebi sprostiti parkirni zavorni sistem z orodji in/ali pomožno napravo, ki se nahaja v vozilu/je nameščena nanj.

| 5.2.1.26.2.2 | Vozila kategorije N1:
  V primeru električne okvare v napravi za upravljanje ali pretrganja napeljave v električnem prenosu upravljanja med napravo za upravljanje in elektronsko upravljalno enoto, ki je neposredno povezana z njo, razen oskrbe z energijo, mora biti še vedno mogoče uporabiti parkirni zavorni sistem z voznikovega sedeža, pri čemer mora biti mogoče obremenjeno vozilo obdržati na mestu pri 8-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol. V tem primeru je dovoljeno tudi samodejno aktiviranje parkirne zavore, ko vozilo miruje, če se doseže zgoraj navedeni učinek in parkirna zavora, ki je uporabljena, ostane aktivirana ne glede na stanje stikala za vžig (zagon). V tem primeru se mora parkirna zavora samodejno sprostiti takoj, ko začne voznik premikati vozilo. Za doseganje ali pomoč pri doseganju zgoraj navedenega učinka se lahko uporabi ročni menjalnik ali samodejni menjalnik (v položaju za parkiranje). |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.2

Vozila kategorije N1:

V primeru električne okvare v napravi za upravljanje ali pretrganja napeljave v električnem prenosu upravljanja med napravo za upravljanje in elektronsko upravljalno enoto, ki je neposredno povezana z njo, razen oskrbe z energijo, mora biti še vedno mogoče uporabiti parkirni zavorni sistem z voznikovega sedeža, pri čemer mora biti mogoče obremenjeno vozilo obdržati na mestu pri 8-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol. V tem primeru je dovoljeno tudi samodejno aktiviranje parkirne zavore, ko vozilo miruje, če se doseže zgoraj navedeni učinek in parkirna zavora, ki je uporabljena, ostane aktivirana ne glede na stanje stikala za vžig (zagon). V tem primeru se mora parkirna zavora samodejno sprostiti takoj, ko začne voznik premikati vozilo. Za doseganje ali pomoč pri doseganju zgoraj navedenega učinka se lahko uporabi ročni menjalnik ali samodejni menjalnik (v položaju za parkiranje).

| 5.2.1.26.2.3 | Na pretrganje napeljave v prenosu električne energije ali električno okvaro v napravi za upravljanje parkirnega zavornega sistema mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2. V primeru pretrganja napeljave v električnem prenosu upravljanja parkirnega zavornega sistema se mora ta rumeni opozorilni signal sprožiti takoj, ko se napeljava pretrga. Poleg tega mora voznika na takšno električno okvaro v napravi za upravljanje ali pretrganje napeljave zunaj elektronskih upravljalnih enot, ki ne vključuje oskrbe z energijo, opozarjati utripajoči rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1, dokler je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, vključno z vsaj 10-sekundnim obdobjem po tem, in dokler je naprava za upravljanje aktivirana.
  Vendar se lahko utripanje rdečega opozorilnega signala prekine, če parkirni zavorni sistem zazna pravilno delovanje parkirne zavore, pri čemer se neutripajoči rdeči signal uporabi za opozarjanje na uporabo parkirne zavore.
  Kadar na aktiviranje parkirne zavore običajno opozarja ločen rdeči opozorilni signal, ki izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 5.2.1.29.3, se mora ta signal uporabiti zaradi izpolnjevanja zgoraj navedene zahteve za rdeči signal. |
| --- | --- |

5.2.1.26.2.3

Na pretrganje napeljave v prenosu električne energije ali električno okvaro v napravi za upravljanje parkirnega zavornega sistema mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2. V primeru pretrganja napeljave v električnem prenosu upravljanja parkirnega zavornega sistema se mora ta rumeni opozorilni signal sprožiti takoj, ko se napeljava pretrga. Poleg tega mora voznika na takšno električno okvaro v napravi za upravljanje ali pretrganje napeljave zunaj elektronskih upravljalnih enot, ki ne vključuje oskrbe z energijo, opozarjati utripajoči rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1, dokler je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, vključno z vsaj 10-sekundnim obdobjem po tem, in dokler je naprava za upravljanje aktivirana.

Vendar se lahko utripanje rdečega opozorilnega signala prekine, če parkirni zavorni sistem zazna pravilno delovanje parkirne zavore, pri čemer se neutripajoči rdeči signal uporabi za opozarjanje na uporabo parkirne zavore.

Kadar na aktiviranje parkirne zavore običajno opozarja ločen rdeči opozorilni signal, ki izpolnjuje vse zahteve iz odstavka 5.2.1.29.3, se mora ta signal uporabiti zaradi izpolnjevanja zgoraj navedene zahteve za rdeči signal.

| 5.2.1.26.3 | Pomožno opremo lahko z energijo oskrbuje prenos električne energije parkirnega zavornega sistema, če je oskrba z energijo zadostna, da omogoči aktiviranje parkirnega zavornega sistema poleg električne obremenitve vozila v stanju brez napak. Kadar zalogo energije uporablja tudi delovni zavorni sistem, poleg tega veljajo tudi zahteve iz odstavka 5.2.1.27.7. |
| --- | --- |

5.2.1.26.3

Pomožno opremo lahko z energijo oskrbuje prenos električne energije parkirnega zavornega sistema, če je oskrba z energijo zadostna, da omogoči aktiviranje parkirnega zavornega sistema poleg električne obremenitve vozila v stanju brez napak. Kadar zalogo energije uporablja tudi delovni zavorni sistem, poleg tega veljajo tudi zahteve iz odstavka 5.2.1.27.7.

| 5.2.1.26.4 | Po izklopu stikala za vžig, ki upravlja električno energijo za zavorno opremo, in/ali odstranitvi ključa, mora biti še vedno mogoče uporabiti parkirni zavorni sistem, medtem ko je treba sprostitev preprečiti. |
| --- | --- |

5.2.1.26.4

Po izklopu stikala za vžig, ki upravlja električno energijo za zavorno opremo, in/ali odstranitvi ključa, mora biti še vedno mogoče uporabiti parkirni zavorni sistem, medtem ko je treba sprostitev preprečiti.

5.2.1.27   Posebne dodatne zahteve za delovne zavorne sisteme z električnim prenosom upravljanja

| 5.2.1.27.1 | Ko je parkirna zavora sproščena, mora biti delovni zavorni sistem sposoben ustvariti skupno statično zavorno silo, vsaj enakovredno sili, ki jo predpisuje preskus tipa 0, tudi če je stikalo za vžig izklopljeno in/ali ključ odstranjen. Vozila na motorni pogon, ki lahko vlečejo priklopnike kategorije O3 ali O4, morajo zagotoviti popoln upravljalni signal za delovni zavorni sistem priklopnika. Upoštevati je treba, da je zadostna energija na voljo v prenosu električne energije delovnega zavornega sistema. |
| --- | --- |

5.2.1.27.1

Ko je parkirna zavora sproščena, mora biti delovni zavorni sistem sposoben ustvariti skupno statično zavorno silo, vsaj enakovredno sili, ki jo predpisuje preskus tipa 0, tudi če je stikalo za vžig izklopljeno in/ali ključ odstranjen. Vozila na motorni pogon, ki lahko vlečejo priklopnike kategorije O3 ali O4, morajo zagotoviti popoln upravljalni signal za delovni zavorni sistem priklopnika. Upoštevati je treba, da je zadostna energija na voljo v prenosu električne energije delovnega zavornega sistema.

| 5.2.1.27.2 | Posamezna začasna okvara (< 40 ms) v električnem prenosu upravljanja (npr. neuspešen prenos signala ali podatkovna napaka), razen oskrbe z energijo, ne sme znatno vplivati na delovni zavorni učinek. |
| --- | --- |

5.2.1.27.2

Posamezna začasna okvara (< 40 ms) v električnem prenosu upravljanja (npr. neuspešen prenos signala ali podatkovna napaka), razen oskrbe z energijo, ne sme znatno vplivati na delovni zavorni učinek.

| 5.2.1.27.3 | Na okvaro v električnem prenosu upravljanja (12), brez njegove zaloge energije, ki vpliva na delovanje in učinkovitost sistemov, obravnavanih v tem pravilniku, mora voznika po potrebi opozoriti rdeči ali rumeni opozorilni signal iz ustreznih odstavkov 5.2.1.29.1.1 in 5.2.1.29.1.2. Če predpisanega delovnega zavornega učinka ni več mogoče doseči (rdeči opozorilni signal), mora biti voznik opozorjen na okvare zaradi izgube električnega napajanja (npr. pretrganje, prekinitev) čim prej po njihovem nastanku, pri čemer se mora v skladu z odstavkom 2.4 Priloge 4 k temu pravilniku z upravljanjem naprave za upravljanje delovnega zaviranja doseči predpisani zavorni učinek. Te zahteve ne pomenijo odstopanja od zahtev, ki se nanašajo na pomožno zaviranje. |
| --- | --- |

5.2.1.27.3

Na okvaro v električnem prenosu upravljanja (12), brez njegove zaloge energije, ki vpliva na delovanje in učinkovitost sistemov, obravnavanih v tem pravilniku, mora voznika po potrebi opozoriti rdeči ali rumeni opozorilni signal iz ustreznih odstavkov 5.2.1.29.1.1 in 5.2.1.29.1.2. Če predpisanega delovnega zavornega učinka ni več mogoče doseči (rdeči opozorilni signal), mora biti voznik opozorjen na okvare zaradi izgube električnega napajanja (npr. pretrganje, prekinitev) čim prej po njihovem nastanku, pri čemer se mora v skladu z odstavkom 2.4 Priloge 4 k temu pravilniku z upravljanjem naprave za upravljanje delovnega zaviranja doseči predpisani zavorni učinek. Te zahteve ne pomenijo odstopanja od zahtev, ki se nanašajo na pomožno zaviranje.

| 5.2.1.27.4 | Vozilo na motorni pogon, ki je električno povezano s priklopnikom prek električnega upravljalnega voda, mora voznika jasno opozoriti, kadar koli priklopnik posreduje informacije o okvari, ki zajema padec zaloge energije v katerem koli delu delovnega zavornega sistema na priklopniku pod opozorilno raven, kot je določeno v odstavku 5.2.2.16 spodaj. Podobno opozorilo mora biti zagotovljeno tudi, kadar trajajoča okvara (> 40 ms) v električnem prenosu upravljanja priklopnika, brez njegove zaloge energije, prepreči doseganje predpisanega delovnega zavornega učinka priklopnika, kot je določeno v odstavku 5.2.2.15.2.1 spodaj. Za ta namen se mora uporabiti rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1. |
| --- | --- |

5.2.1.27.4

Vozilo na motorni pogon, ki je električno povezano s priklopnikom prek električnega upravljalnega voda, mora voznika jasno opozoriti, kadar koli priklopnik posreduje informacije o okvari, ki zajema padec zaloge energije v katerem koli delu delovnega zavornega sistema na priklopniku pod opozorilno raven, kot je določeno v odstavku 5.2.2.16 spodaj. Podobno opozorilo mora biti zagotovljeno tudi, kadar trajajoča okvara (> 40 ms) v električnem prenosu upravljanja priklopnika, brez njegove zaloge energije, prepreči doseganje predpisanega delovnega zavornega učinka priklopnika, kot je določeno v odstavku 5.2.2.15.2.1 spodaj. Za ta namen se mora uporabiti rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1.

| 5.2.1.27.5 | V primeru okvare vira energije električnega prenosa upravljanja se mora po dvajsetih zaporednih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zaviranja zagotoviti polno območje delovanja delovnega zavornega sistema, z začetkom pri nazivni vrednosti ravni energije. Med preskusom mora biti naprava za upravljanje zaviranja polno aktivirana 20 sekund in po vsakem aktiviranju sproščena 5 sekund. Upoštevati je treba, da je med zgoraj navedenim preskusom zadostna energija na voljo v prenosu električne energije, da se zagotovi polno aktiviranje delovnega zavornega sistema. Ta zahteva ne pomeni odstopanja od zahtev iz Priloge 7. |
| --- | --- |

5.2.1.27.5

V primeru okvare vira energije električnega prenosa upravljanja se mora po dvajsetih zaporednih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zaviranja zagotoviti polno območje delovanja delovnega zavornega sistema, z začetkom pri nazivni vrednosti ravni energije. Med preskusom mora biti naprava za upravljanje zaviranja polno aktivirana 20 sekund in po vsakem aktiviranju sproščena 5 sekund. Upoštevati je treba, da je med zgoraj navedenim preskusom zadostna energija na voljo v prenosu električne energije, da se zagotovi polno aktiviranje delovnega zavornega sistema. Ta zahteva ne pomeni odstopanja od zahtev iz Priloge 7.

| 5.2.1.27.6 | Ko napetost akumulatorja pade pod vrednost, ki jo določi proizvajalec in pri kateri ni več mogoče zagotoviti predpisanega delovnega zavornega učinka in/ali je vsaj dvema neodvisnima vodoma delovnega zaviranja preprečeno doseganje predpisanega pomožnega ali preostalega zavornega učinka, se mora aktivirati rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1. Ko je opozorilni signal aktiviran, mora biti mogoče uporabiti napravo za upravljanje delovne zavore in pridobiti vsaj takšen preostali zavorni učinek, kot je predpisan v odstavku 2.4 Priloge 4 k temu pravilniku. Upoštevati je treba, da je zadostna energija na voljo v prenosu električne energije delovnega zavornega sistema. Ta zahteva ne pomeni odstopanja od zahteve, ki se nanaša na pomožno zaviranje. |
| --- | --- |

5.2.1.27.6

Ko napetost akumulatorja pade pod vrednost, ki jo določi proizvajalec in pri kateri ni več mogoče zagotoviti predpisanega delovnega zavornega učinka in/ali je vsaj dvema neodvisnima vodoma delovnega zaviranja preprečeno doseganje predpisanega pomožnega ali preostalega zavornega učinka, se mora aktivirati rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1. Ko je opozorilni signal aktiviran, mora biti mogoče uporabiti napravo za upravljanje delovne zavore in pridobiti vsaj takšen preostali zavorni učinek, kot je predpisan v odstavku 2.4 Priloge 4 k temu pravilniku. Upoštevati je treba, da je zadostna energija na voljo v prenosu električne energije delovnega zavornega sistema. Ta zahteva ne pomeni odstopanja od zahteve, ki se nanaša na pomožno zaviranje.

| 5.2.1.27.7 | Če se pomožna oprema oskrbuje z energijo iz iste zaloge kot električni prenos upravljanja, je treba zagotoviti, da je pri največ 80 % največje moči motorja oskrba z energijo zadostna, da izpolni predpisane vrednosti pojemka z zagotavljanjem oskrbe z energijo, s katero je mogoče preprečiti porabo te zaloge, kadar deluje vsa pomožna oprema, ali s samodejnim izklopom vnaprej izbranih delov pomožne opreme pri napetosti nad kritično ravnjo iz odstavka 5.2.1.27.6 tega pravilnika, tako da nadaljnja poraba te zaloge ni mogoča. Skladnost je mogoče prikazati z izračunom ali praktičnim preskusom. Pri vozilih, ki lahko vlečejo priklopnik kategorije O3 ali O4, je treba upoštevati porabo energije priklopnika pri obremenitvi 400 W. Ta odstavek ne velja za vozila, pri katerih je mogoče predpisane vrednosti pojemka doseči brez uporabe električne energije. |
| --- | --- |

5.2.1.27.7

Če se pomožna oprema oskrbuje z energijo iz iste zaloge kot električni prenos upravljanja, je treba zagotoviti, da je pri največ 80 % največje moči motorja oskrba z energijo zadostna, da izpolni predpisane vrednosti pojemka z zagotavljanjem oskrbe z energijo, s katero je mogoče preprečiti porabo te zaloge, kadar deluje vsa pomožna oprema, ali s samodejnim izklopom vnaprej izbranih delov pomožne opreme pri napetosti nad kritično ravnjo iz odstavka 5.2.1.27.6 tega pravilnika, tako da nadaljnja poraba te zaloge ni mogoča. Skladnost je mogoče prikazati z izračunom ali praktičnim preskusom. Pri vozilih, ki lahko vlečejo priklopnik kategorije O3 ali O4, je treba upoštevati porabo energije priklopnika pri obremenitvi 400 W. Ta odstavek ne velja za vozila, pri katerih je mogoče predpisane vrednosti pojemka doseči brez uporabe električne energije.

| 5.2.1.27.8 | Če se pomožna oprema oskrbuje z energijo iz električnega prenosa upravljanja, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve.






  5.2.1.27.8.1 | V primeru okvare vira energije med vožnjo mora biti v hranilniku dovolj energije za aktiviranje zavor, ko se uporabi naprava za upravljanje. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.27.8

Če se pomožna oprema oskrbuje z energijo iz električnega prenosa upravljanja, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve.

5.2.1.27.8.1

V primeru okvare vira energije med vožnjo mora biti v hranilniku dovolj energije za aktiviranje zavor, ko se uporabi naprava za upravljanje.

| 5.2.1.27.8.2 | V primeru okvare vira energije, ko vozilo miruje in je uporabljen parkirni zavorni sistem, mora biti v hranilniku dovolj energije za aktiviranje luči, tudi če so zavore uporabljene. |
| --- | --- |

5.2.1.27.8.2

V primeru okvare vira energije, ko vozilo miruje in je uporabljen parkirni zavorni sistem, mora biti v hranilniku dovolj energije za aktiviranje luči, tudi če so zavore uporabljene.

| 5.2.1.27.9 | V primeru okvare električnega prenosa upravljanja delovnega zavornega sistema vlečnega vozila, opremljenega z električnim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 ali 5.1.3.1.3, mora biti še naprej zagotovljeno polno aktiviranje zavor priklopnika. |
| --- | --- |

5.2.1.27.9

V primeru okvare električnega prenosa upravljanja delovnega zavornega sistema vlečnega vozila, opremljenega z električnim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 ali 5.1.3.1.3, mora biti še naprej zagotovljeno polno aktiviranje zavor priklopnika.

| 5.2.1.27.10 | V primeru okvare električnega prenosa upravljanja priklopnika, električno povezanega le prek električnega upravljalnega voda v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3, mora biti zagotovljeno zaviranje priklopnika v skladu z odstavkom 5.2.1.18.4.1. To mora biti izpolnjeno vedno, kadar priklopnik zagotavlja signal za „zahtevo za prekinitev napajalnega voda“ prek dela električnega upravljalnega voda za sporočanje podatkov ali v primeru trajne odsotnosti tega sporočanja podatkov. Ta odstavek se ne uporablja za vozila na motorni pogon, ki jih ni mogoče upravljati s priklopniki, povezanimi le prek električnega upravljalnega voda, kot je opisano v odstavku 5.1.3.5. |
| --- | --- |

5.2.1.27.10

V primeru okvare električnega prenosa upravljanja priklopnika, električno povezanega le prek električnega upravljalnega voda v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3, mora biti zagotovljeno zaviranje priklopnika v skladu z odstavkom 5.2.1.18.4.1. To mora biti izpolnjeno vedno, kadar priklopnik zagotavlja signal za „zahtevo za prekinitev napajalnega voda“ prek dela električnega upravljalnega voda za sporočanje podatkov ali v primeru trajne odsotnosti tega sporočanja podatkov. Ta odstavek se ne uporablja za vozila na motorni pogon, ki jih ni mogoče upravljati s priklopniki, povezanimi le prek električnega upravljalnega voda, kot je opisano v odstavku 5.1.3.5.

5.2.1.28   Posebne zahteve za napravo za upravljanje sile spoja

| 5.2.1.28.1 | Naprava za upravljanje sile spoja je dovoljena le pri vlečnem vozilu. |
| --- | --- |

5.2.1.28.1

Naprava za upravljanje sile spoja je dovoljena le pri vlečnem vozilu.

| 5.2.1.28.2 | Učinek naprave za upravljanje sile spoja mora biti zmanjšanje razlike med dinamičnimi zavornimi razmerji vlečnega in vlečenega vozila. Delovanje naprave za upravljanje sile spoja je treba preveriti v času homologacije. O metodi preverjanja se morata dogovoriti proizvajalec vozila in tehnična služba, pri čemer morajo biti metoda ocene in rezultati priloženi poročilu o homologaciji.






  5.2.1.28.2.1 | Z napravo za upravljanje sile spoja se lahko upravlja zavorno razmerje TM/PM in/ali vrednosti zahteve za zaviranje za priklopnik. V primeru vlečnega vozila, opremljenega z dvema upravljalnima vodoma v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 zgoraj, morata biti oba signala predmet podobnih nastavitev naprav za upravljanje. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.28.2

Učinek naprave za upravljanje sile spoja mora biti zmanjšanje razlike med dinamičnimi zavornimi razmerji vlečnega in vlečenega vozila. Delovanje naprave za upravljanje sile spoja je treba preveriti v času homologacije. O metodi preverjanja se morata dogovoriti proizvajalec vozila in tehnična služba, pri čemer morajo biti metoda ocene in rezultati priloženi poročilu o homologaciji.

5.2.1.28.2.1

Z napravo za upravljanje sile spoja se lahko upravlja zavorno razmerje TM/PM in/ali vrednosti zahteve za zaviranje za priklopnik. V primeru vlečnega vozila, opremljenega z dvema upravljalnima vodoma v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 zgoraj, morata biti oba signala predmet podobnih nastavitev naprav za upravljanje.

| 5.2.1.28.2.2 | Naprava za upravljanje sile spoja ne sme preprečiti uporabe največjih možnih zavornih tlakov. |
| --- | --- |

5.2.1.28.2.2

Naprava za upravljanje sile spoja ne sme preprečiti uporabe največjih možnih zavornih tlakov.

| 5.2.1.28.3 | Vozilo mora izpolniti zahteve glede skladnosti obremenitev iz Priloge 10, vendar se lahko vozilo med delovanjem naprave za upravljanje sile spoja oddalji od teh zahtev, da izpolni cilje iz odstavka 5.2.1.28.2. |
| --- | --- |

5.2.1.28.3

Vozilo mora izpolniti zahteve glede skladnosti obremenitev iz Priloge 10, vendar se lahko vozilo med delovanjem naprave za upravljanje sile spoja oddalji od teh zahtev, da izpolni cilje iz odstavka 5.2.1.28.2.

| 5.2.1.28.4 | Na okvaro naprave za upravljanje sile spoja mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal, kot je signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2. V primeru okvare morajo biti izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge 10. |
| --- | --- |

5.2.1.28.4

Na okvaro naprave za upravljanje sile spoja mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal, kot je signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2. V primeru okvare morajo biti izpolnjene ustrezne zahteve iz Priloge 10.

| 5.2.1.28.5 | Na izravnavo sistema naprave za upravljanje sile spoja mora opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2, če ta izravnava preseže nazivno vrednost zahteve iz odstavka 2.28.3 za več kot 150 kPa do omejitve 650 kPa v pm (ali enakovredne digitalne vrednosti). Nad ravnjo 650 kPa se mora opozorilo aktivirati, če je zaradi izravnave točka delovanja zunaj območja skladnosti obremenitve, kot je določeno v Prilogi 10 za motorno vozilo.

  Diagram 1


  Vlečna vozila za priklopnike (razen polpriklopnikov)





  Diagram 2


  Vlačilci polpriklopnikov |
| --- | --- |

5.2.1.28.5

Na izravnavo sistema naprave za upravljanje sile spoja mora opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2, če ta izravnava preseže nazivno vrednost zahteve iz odstavka 2.28.3 za več kot 150 kPa do omejitve 650 kPa v pm (ali enakovredne digitalne vrednosti). Nad ravnjo 650 kPa se mora opozorilo aktivirati, če je zaradi izravnave točka delovanja zunaj območja skladnosti obremenitve, kot je določeno v Prilogi 10 za motorno vozilo.

Diagram 1

Vlečna vozila za priklopnike (razen polpriklopnikov)

Image

Diagram 2

Vlačilci polpriklopnikov

Image

| 5.2.1.28.6 | Sistem naprave za upravljanje sile spoja mora upravljati le sile spoja, ki jih ustvari delovni zavorni sistem motornega vozila in priklopnika. Sil spoja, ki izhajajo iz učinka trajnostnih zavornih sistemov, ne sme izravnati delovni zavorni sistem motornega vozila ali priklopnika. Šteje se, da trajnostni zavorni sistemi niso del delovnih zavornih sistemov. |
| --- | --- |

5.2.1.28.6

Sistem naprave za upravljanje sile spoja mora upravljati le sile spoja, ki jih ustvari delovni zavorni sistem motornega vozila in priklopnika. Sil spoja, ki izhajajo iz učinka trajnostnih zavornih sistemov, ne sme izravnati delovni zavorni sistem motornega vozila ali priklopnika. Šteje se, da trajnostni zavorni sistemi niso del delovnih zavornih sistemov.

5.2.1.29   Opozorilni signali v zvezi z okvarami in napakami zavor

Splošne zahteve za svetlobne opozorilne signale, katerih naloga je opozarjanje voznika na nekatere določene okvare (ali napake) v zavorni opremi vozila na motorni pogon ali po potrebi njegovega priklopnika, so določene v naslednjih pododstavkih. Ti signali se morajo uporabiti izključno za namene, predpisane v tem pravilniku, razen v primerih iz odstavka 5.2.1.29.6 spodaj.

| 5.2.1.29.1 | Vozila na motorni pogon morajo biti sposobna dajati svetlobne opozorilne signale v zvezi z okvarami in napakami zavor, in sicer:






  5.2.1.29.1.1 | rdeči opozorilni signal, ki opozarja na okvare v zavorni opremi vozila, opredeljene drugje v tem pravilniku, ki preprečujejo doseganje predpisanega delovnega zavornega učinka in/ali delovanje vsaj enega od dveh neodvisnih vodov delovnega zaviranja; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.1

Vozila na motorni pogon morajo biti sposobna dajati svetlobne opozorilne signale v zvezi z okvarami in napakami zavor, in sicer:

5.2.1.29.1.1

rdeči opozorilni signal, ki opozarja na okvare v zavorni opremi vozila, opredeljene drugje v tem pravilniku, ki preprečujejo doseganje predpisanega delovnega zavornega učinka in/ali delovanje vsaj enega od dveh neodvisnih vodov delovnega zaviranja;

| 5.2.1.29.1.2 | kjer je primerno, rumeni opozorilni signal, ki opozarja na električno zaznano napako v zavorni opremi vozila, na katero ne opozarja rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 zgoraj. |
| --- | --- |

5.2.1.29.1.2

kjer je primerno, rumeni opozorilni signal, ki opozarja na električno zaznano napako v zavorni opremi vozila, na katero ne opozarja rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 zgoraj.

| 5.2.1.29.2 | Vozila na motorni pogon, ki so opremljena z električnim upravljalnim vodom in/ali lahko vlečejo priklopnik, opremljen z električnim prenosom upravljanja in/ali protiblokirnim zavornim sistemom, morajo biti sposobna dajati ločen rumeni opozorilni signal, ki opozori na napako v protiblokirnem zavornem sistemu in/ali električnem prenosu upravljanja zavorne opreme priklopnika. Signal se mora aktivirati iz priklopnika prek čepa 5 električnega konektorja, ki je v skladu s standardom ISO 7638:1997 (13), pri čemer se mora signal, ki ga posreduje priklopnik, vedno prikazati brez znatne zamude ali spremembe v vlečnem vozilu. Ta opozorilni signal ne sme zasvetiti, ko je na vozilo priključen priklopnik brez električnega upravljalnega voda in/ali električnega upravljanja prenosa in/ali protiblokirnega zavornega sistema ali ko nanj ni priključen noben priklopnik. Ta funkcija mora biti samodejna.






  5.2.1.29.2.1 | V primeru vozila na motorni pogon, opremljenega z električnim upravljalnim vodom, kadar je električno povezano s priklopnikom z električnim upravljanim vodom, se mora za opozarjanje na nekatere navedene napake v zavorni opremi priklopnika uporabiti tudi rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 zgoraj, kadar koli priklopnik daje ustrezne informacije o okvari prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda. To opozarjanje mora biti zagotovljeno poleg rumenega opozorilnega signala iz odstavka 5.2.1.29.2 zgoraj. Namesto uporabe rdečega opozorilnega signala iz odstavka 5.2.1.29.1.1 in spremljajočega rumenega opozorilnega signala, navedenega zgoraj, se lahko zagotovi ločen rdeči opozorilni signal v vlečnem vozilu, ki opozori na takšno napako v zavorni opremi priklopnika. |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.2

Vozila na motorni pogon, ki so opremljena z električnim upravljalnim vodom in/ali lahko vlečejo priklopnik, opremljen z električnim prenosom upravljanja in/ali protiblokirnim zavornim sistemom, morajo biti sposobna dajati ločen rumeni opozorilni signal, ki opozori na napako v protiblokirnem zavornem sistemu in/ali električnem prenosu upravljanja zavorne opreme priklopnika. Signal se mora aktivirati iz priklopnika prek čepa 5 električnega konektorja, ki je v skladu s standardom ISO 7638:1997 (13), pri čemer se mora signal, ki ga posreduje priklopnik, vedno prikazati brez znatne zamude ali spremembe v vlečnem vozilu. Ta opozorilni signal ne sme zasvetiti, ko je na vozilo priključen priklopnik brez električnega upravljalnega voda in/ali električnega upravljanja prenosa in/ali protiblokirnega zavornega sistema ali ko nanj ni priključen noben priklopnik. Ta funkcija mora biti samodejna.

5.2.1.29.2.1

V primeru vozila na motorni pogon, opremljenega z električnim upravljalnim vodom, kadar je električno povezano s priklopnikom z električnim upravljanim vodom, se mora za opozarjanje na nekatere navedene napake v zavorni opremi priklopnika uporabiti tudi rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 zgoraj, kadar koli priklopnik daje ustrezne informacije o okvari prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda. To opozarjanje mora biti zagotovljeno poleg rumenega opozorilnega signala iz odstavka 5.2.1.29.2 zgoraj. Namesto uporabe rdečega opozorilnega signala iz odstavka 5.2.1.29.1.1 in spremljajočega rumenega opozorilnega signala, navedenega zgoraj, se lahko zagotovi ločen rdeči opozorilni signal v vlečnem vozilu, ki opozori na takšno napako v zavorni opremi priklopnika.

| 5.2.1.29.3 | Opozorilni signal mora biti viden tudi pri dnevni svetlobi; ustrezno stanje signalov mora biti zlahka preverljivo z voznikovega sedeža; okvara sestavnega dela opozorilnih naprav ne sme povzročiti nobene izgube učinka zavornega sistema. |
| --- | --- |

5.2.1.29.3

Opozorilni signal mora biti viden tudi pri dnevni svetlobi; ustrezno stanje signalov mora biti zlahka preverljivo z voznikovega sedeža; okvara sestavnega dela opozorilnih naprav ne sme povzročiti nobene izgube učinka zavornega sistema.

| 5.2.1.29.4 | Če ni navedeno drugače:






  5.2.1.29.4.1 | morajo zgoraj navedeni opozorilni signali voznika opozoriti na navedeno okvaro ali napako takoj ob aktiviranju ustrezne naprave za upravljanje zaviranja; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.4

Če ni navedeno drugače:

5.2.1.29.4.1

morajo zgoraj navedeni opozorilni signali voznika opozoriti na navedeno okvaro ali napako takoj ob aktiviranju ustrezne naprave za upravljanje zaviranja;

| 5.2.1.29.4.2 | morajo opozorilni signali ostati vidni, dokler se okvara/napaka ne odpravi in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno; in |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.2

morajo opozorilni signali ostati vidni, dokler se okvara/napaka ne odpravi in je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno; in

| 5.2.1.29.4.3 | mora biti opozorilni signal stalen (ne sme utripati). |
| --- | --- |

5.2.1.29.4.3

mora biti opozorilni signal stalen (ne sme utripati).

| 5.2.1.29.5 | Zgoraj navedeni opozorilni signali morajo zasvetiti, kadar je električna oprema vozila (in zavornega sistema) oskrbovana z energijo. Če vozilo miruje, mora zavorni sistem, preden signali ugasnejo, preveriti, ali ni prisotna nobena od navedenih okvar ali napak. Navedene okvare ali napake, ki naj bi aktivirale zgoraj navedene opozorilne signale, vendar niso zaznane v statičnih pogojih, se morajo shraniti po zaznavi ter izpisati ob zagonu vedno, kadar je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, vse dokler okvara ni odpravljena. |
| --- | --- |

5.2.1.29.5

Zgoraj navedeni opozorilni signali morajo zasvetiti, kadar je električna oprema vozila (in zavornega sistema) oskrbovana z energijo. Če vozilo miruje, mora zavorni sistem, preden signali ugasnejo, preveriti, ali ni prisotna nobena od navedenih okvar ali napak. Navedene okvare ali napake, ki naj bi aktivirale zgoraj navedene opozorilne signale, vendar niso zaznane v statičnih pogojih, se morajo shraniti po zaznavi ter izpisati ob zagonu vedno, kadar je stikalo za vžig (zagon) vklopljeno, vse dokler okvara ni odpravljena.

| 5.2.1.29.6 | Na okvare (ali napake), ki niso navedene, ali druge informacije v zvezi z zavorami in/ali voznim mehanizmom vozila na motorni pogon lahko opozori rumeni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 zgoraj, le če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:






  5.2.1.29.6.1 | vozilo je v mirovanju; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.29.6

Na okvare (ali napake), ki niso navedene, ali druge informacije v zvezi z zavorami in/ali voznim mehanizmom vozila na motorni pogon lahko opozori rumeni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 zgoraj, le če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

5.2.1.29.6.1

vozilo je v mirovanju;

| 5.2.1.29.6.2 | po prvi oskrbi zavorne opreme z energijo in opozorilu signala, da po postopkih iz odstavka 5.2.1.29.5 zgoraj ni bila ugotovljena nobena navedena okvara (ali napaka); in |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.2

po prvi oskrbi zavorne opreme z energijo in opozorilu signala, da po postopkih iz odstavka 5.2.1.29.5 zgoraj ni bila ugotovljena nobena navedena okvara (ali napaka); in

| 5.2.1.29.6.3 | na napake, ki niso navedene, ali druge informacije mora opozoriti le utripanje opozorilnega signala. Vendar mora opozorilni signal ugasniti, ko vozilo prvič preseže hitrost 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.1.29.6.3

na napake, ki niso navedene, ali druge informacije mora opozoriti le utripanje opozorilnega signala. Vendar mora opozorilni signal ugasniti, ko vozilo prvič preseže hitrost 10 km/h.

5.2.1.30   Proizvajanje zavornega signala za osvetlitev zavornih svetilk

| 5.2.1.30.1 | Ko voznik aktivira delovni zavorni sistem, se mora proizvesti signal za osvetlitev zavornih svetilk. |
| --- | --- |

5.2.1.30.1

Ko voznik aktivira delovni zavorni sistem, se mora proizvesti signal za osvetlitev zavornih svetilk.

| 5.2.1.30.2 | Zahteve za vozila, opremljena s trajnostnimi zavornimi sistemi






  5.2.1.30.2.1 | Pri vozilih, ki uporabljajo elektronsko oddajanje signalov za upravljanje začetne uporabe zaviranja, velja naslednje:






  Mejne vrednosti pojemka |
| --- | --- | --- |
| ≤ 1,0 m/sec2 | > 1,0 m/sec2 |
| Lahko proizvede signal | Mora proizvesti signal |

5.2.1.30.2

Zahteve za vozila, opremljena s trajnostnimi zavornimi sistemi

5.2.1.30.2.1

Pri vozilih, ki uporabljajo elektronsko oddajanje signalov za upravljanje začetne uporabe zaviranja, velja naslednje:

Mejne vrednosti pojemka

≤ 1,0 m/sec2

> 1,0 m/sec2

Lahko proizvede signal

Mora proizvesti signal

| 5.2.1.30.2.2 | Pri vozilih, opremljenih z zavornim sistemom, katerega specifikacija se razlikuje od specifikacije iz odstavka 5.2.1.30.2.1 zgoraj, lahko delovanje trajnostnega zavornega sistema proizvede signal ne glede na ustvarjeni pojemek. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.2

Pri vozilih, opremljenih z zavornim sistemom, katerega specifikacija se razlikuje od specifikacije iz odstavka 5.2.1.30.2.1 zgoraj, lahko delovanje trajnostnega zavornega sistema proizvede signal ne glede na ustvarjeni pojemek.

| 5.2.1.30.2.3 | Signal ne sme biti proizveden, če ustavljanje povzroči naravni zavorni učinek samega motorja. |
| --- | --- |

5.2.1.30.2.3

Signal ne sme biti proizveden, če ustavljanje povzroči naravni zavorni učinek samega motorja.

| 5.2.1.30.3 | Pri aktiviranju delovnega zavornega sistema, ki ga sproži „samodejno upravljano zaviranje“, se mora proizvesti zgoraj navedeni signal. Vendar se lahko pri ustavljanju, ki je počasnejše od 0,7 m/s2, signal prekine (14). |
| --- | --- |

5.2.1.30.3

Pri aktiviranju delovnega zavornega sistema, ki ga sproži „samodejno upravljano zaviranje“, se mora proizvesti zgoraj navedeni signal. Vendar se lahko pri ustavljanju, ki je počasnejše od 0,7 m/s2, signal prekine (14).

| 5.2.1.30.4 | Pri aktiviranju dela delovnega zavornega sistema, ki ga sproži „selektivno zaviranje“, ne sme biti proizveden zgoraj navedeni signal (15). |
| --- | --- |

5.2.1.30.4

Pri aktiviranju dela delovnega zavornega sistema, ki ga sproži „selektivno zaviranje“, ne sme biti proizveden zgoraj navedeni signal (15).

| 5.2.1.30.5 | Motorna vozila, opremljena z električnim upravljalnim vodom, mora motorno vozilo proizvesti signal, ko prek električnega upravljalnega voda priklopnika prejme sporočilo „osvetlitev zavornih svetilk“ (16). |
| --- | --- |

5.2.1.30.5

Motorna vozila, opremljena z električnim upravljalnim vodom, mora motorno vozilo proizvesti signal, ko prek električnega upravljalnega voda priklopnika prejme sporočilo „osvetlitev zavornih svetilk“ (16).

| 5.2.1.30.6 | Električni regeneracijski zavorni sistemi, ki ustvarjajo silo zaustavljanja po sprostitvi stopalke za plin, ne smejo proizvajati zgoraj navedenega signala. |
| --- | --- |

5.2.1.30.6

Električni regeneracijski zavorni sistemi, ki ustvarjajo silo zaustavljanja po sprostitvi stopalke za plin, ne smejo proizvajati zgoraj navedenega signala.

5.2.1.31   Če je vozilo opremljeno z napravami za opozarjanje na zaviranje v sili, morajo biti za aktiviranje in deaktiviranje signala za zaviranje v sili izpolnjene naslednje specifikacije:

| 5.2.1.31.1. | signal se mora aktivirati z uporabo delovnega zavornega sistema na naslednji način: | Ne sme se aktivirati pod |
| --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 in N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.1.

signal se mora aktivirati z uporabo delovnega zavornega sistema na naslednji način:

Ne sme se aktivirati pod

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 in N3

4 m/s2

Signal mora biti pri vseh vozilih deaktiviran najpozneje, ko je pojemek manjši od 2,5 m/s2;

| 5.2.1.31.2 | upoštevata se lahko tudi naslednja pogoja:






  (a) | signal se lahko aktivira s takšno uporabo delovnega zavornega sistema, da se v primeru neobremenjenosti in odklopljenega motorja pod preskusnimi pogoji tipa 0 iz Priloge 4 ustvari naslednji pojemek: | Ne sme se aktivirati pod |
| --- | --- | --- | --- |
| N1 | 6 m/s2 |
| M2, M3, N2 in N3 | 4 m/s2 |

5.2.1.31.2

upoštevata se lahko tudi naslednja pogoja:

(a)

signal se lahko aktivira s takšno uporabo delovnega zavornega sistema, da se v primeru neobremenjenosti in odklopljenega motorja pod preskusnimi pogoji tipa 0 iz Priloge 4 ustvari naslednji pojemek:

Ne sme se aktivirati pod

N1

6 m/s2

M2, M3, N2 in N3

4 m/s2

Signal se mora pri vseh vozilih deaktivirati najpozneje, ko je pojemek manjši od 2,5 m/s2;

ali

| (b) | signal se lahko aktivira, ko se delovni zavorni sistem uporabi pri hitrosti nad 50 km/h, pri čemer je uravnavanje protiblokirnega sistema maksimalno (kot je določeno v odstavku 2 Priloge 13).
  Signal se mora deaktivirati, ko uravnavanje protiblokirnega sistema ni več maksimalno. |
| --- | --- |

(b)

signal se lahko aktivira, ko se delovni zavorni sistem uporabi pri hitrosti nad 50 km/h, pri čemer je uravnavanje protiblokirnega sistema maksimalno (kot je določeno v odstavku 2 Priloge 13).

Signal se mora deaktivirati, ko uravnavanje protiblokirnega sistema ni več maksimalno.

5.2.2   Vozila kategorije O

5.2.2.1   Za priklopnike kategorije O1 ni nujno, da so opremljeni z delovnim zavornim sistemom, vendar mora priklopnik te kategorije izpolnjevati iste zahteve kot priklopnik kategorije O2, če je opremljen z delovnim zavornim sistemom.

5.2.2.2   Priklopniki kategorije O2 morajo biti opremljeni z delovnim zavornim sistemom povezanega ali polpovezanega ali naletnega tipa. Zadnji tip je dovoljen le za priklopnike s centralno osjo. Vendar so dovoljeni električni zavorni sistemi, ki so v skladu z zahtevami iz Priloge 14 k temu pravilniku.

5.2.2.3   Priklopniki kategorij O3in O4morajo biti opremljeni z delovnim zavornim sistemom povezanega ali polpovezanega tipa.

5.2.2.4   Delovni zavorni sistem:

| 5.2.2.4.1 | mora delovati na vsa kolesa vozila; |
| --- | --- |

5.2.2.4.1

mora delovati na vsa kolesa vozila;

| 5.2.2.4.2 | mora svoje delovanje ustrezno porazdeliti med osi; |
| --- | --- |

5.2.2.4.2

mora svoje delovanje ustrezno porazdeliti med osi;

| 5.2.2.4.3 | mora imeti v vsaj enem od hranilnikov zraka napravo za odvod in črpanje na ustreznem in lahko dostopnem mestu. |
| --- | --- |

5.2.2.4.3

mora imeti v vsaj enem od hranilnikov zraka napravo za odvod in črpanje na ustreznem in lahko dostopnem mestu.

5.2.2.5   Delovanje delovnega zavornega sistema mora biti porazdeljeno med kolesa iste osi simetrično glede na vzdolžno srednjo ravnino vozila. Določiti je treba izravnavo in funkcije, kot je protiblokirni sistem, ki lahko povzročijo odstopanja od te simetrične porazdelitve.

| 5.2.2.5.1 | Na izravnavo odstopanja z električnim prenosom upravljanja ali okvaro v zavornem sistemu mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.2. Ta zahteva velja za vse pogoje obremenitve, kadar izravnava preseže naslednje omejitve:






  5.2.2.5.1.1 | razlika v prečnem zavornem tlaku na kateri koli osi:






  (a) | 25 % večje vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2.5.1

Na izravnavo odstopanja z električnim prenosom upravljanja ali okvaro v zavornem sistemu mora voznika opozoriti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.2. Ta zahteva velja za vse pogoje obremenitve, kadar izravnava preseže naslednje omejitve:

5.2.2.5.1.1

razlika v prečnem zavornem tlaku na kateri koli osi:

(a)

25 % večje vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2,

| (b) | vrednost, ki ustreza 25 % pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo; |
| --- | --- |

(b)

vrednost, ki ustreza 25 % pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo;

| 5.2.2.5.1.2 | posamezna izravnalna vrednost na kateri koli osi:






  (a) | > 50 % nazivne vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2, |
| --- | --- | --- |

5.2.2.5.1.2

posamezna izravnalna vrednost na kateri koli osi:

(a)

> 50 % nazivne vrednosti za pojemke vozila ≥ 2 m/s2,

| (b) | vrednost, ki ustreza 50 % nazivne vrednosti pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo. |
| --- | --- |

(b)

vrednost, ki ustreza 50 % nazivne vrednosti pri 2 m/s2 za pojemke pod to stopnjo.

| 5.2.2.5.2 | Izravnava, kot je določena zgoraj, je dovoljena le pri začetnem zaviranju pri hitrostih vozila, ki so višje od 10 km/h. |
| --- | --- |

5.2.2.5.2

Izravnava, kot je določena zgoraj, je dovoljena le pri začetnem zaviranju pri hitrostih vozila, ki so višje od 10 km/h.

5.2.2.6   Zaradi napak v delovanju električnega prenosa upravljanja se zavore ne smejo aktivirati proti voznikovi volji.

5.2.2.7   Zavorne površine, ki so potrebne za dosego predpisane stopnje učinka, morajo biti v stalni povezavi s kolesi, in sicer togo ali prek sestavnih delov, ki niso izpostavljeni okvaram.

5.2.2.8   Omogočena mora biti enostavna izravnava obrabe zavor s sistemom ročnega ali samodejnega nastavljanja. Poleg tega morajo imeti naprava za upravljanje zavor in sestavni deli prenosnega sistema ter zavor rezervo hoda in po potrebi tudi ustrezna sredstva za izravnavo, ki ob pregretju zavor ali obrabi zavornih oblog do določene stopnje zagotavljajo učinkovito zaviranje, ne da bi bilo za to potrebno takojšnje nastavljanje zavornih oblog.

| 5.2.2.8.1 | Nastavljanje obrabe mora biti pri delovnih zavorah samodejno. Vendar namestitev naprav za samodejno nastavljanje ni obvezna za vozila kategorij O1 in O2. Zavore, ki so opremljene z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo po segretju in ohladitvi omogočati prosti tek iz odstavka 1.7.3 Priloge 4 po preskusu tipa I ali tipa III, ki je prav tako opredeljen v navedeni prilogi, če je to primerno.






  5.2.2.8.1.1 | Pri priklopnikih kategorije O4 se zahteve glede učinka iz odstavka 5.2.2.8.1 zgoraj štejejo za izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.7.3 Priloge 4. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.1

Nastavljanje obrabe mora biti pri delovnih zavorah samodejno. Vendar namestitev naprav za samodejno nastavljanje ni obvezna za vozila kategorij O1 in O2. Zavore, ki so opremljene z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo po segretju in ohladitvi omogočati prosti tek iz odstavka 1.7.3 Priloge 4 po preskusu tipa I ali tipa III, ki je prav tako opredeljen v navedeni prilogi, če je to primerno.

5.2.2.8.1.1

Pri priklopnikih kategorije O4 se zahteve glede učinka iz odstavka 5.2.2.8.1 zgoraj štejejo za izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.7.3 Priloge 4.

| 5.2.2.8.1.2 | Pri priklopnikih kategorij O2 in O3 se zahteve glede učinka iz odstavka 5.2.2.8.1 zgoraj štejejo za izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.7.3 (17) Priloge 4. |
| --- | --- |

5.2.2.8.1.2

Pri priklopnikih kategorij O2 in O3 se zahteve glede učinka iz odstavka 5.2.2.8.1 zgoraj štejejo za izpolnjene, če so izpolnjene zahteve iz odstavka 1.7.3 (17) Priloge 4.

| 5.2.2.8.2 | Preverjanje obrabe tornih sestavnih delov delovne zavore






  5.2.2.8.2.1 | To obrabo oblog delovne zavore mora biti mogoče enostavno oceniti z zunanje ali spodnje strani vozila brez odstranitve koles, in sicer prek kontrolnih odprtin ali drugače. To je mogoče izvesti z uporabo preprostih običajnih delavniških orodij ali običajno kontrolno opremo za vozila.
  Sprejemljiv je tudi prikazovalnik na priklopniku, ki zagotavlja informacije, ko je treba menjati zavorne obloge, ali senzor na posameznem kolesu (dvojna kolesa se štejejo kot eno kolo), ki voznika na njegovem sedežu opozori, ko je treba menjati zavorne obloge. V primeru svetlobnega opozorila se lahko uporabi rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.2 zgoraj, če je v skladu z zahtevami iz odstavka 5.2.1.29.6 zgoraj. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2

Preverjanje obrabe tornih sestavnih delov delovne zavore

5.2.2.8.2.1

To obrabo oblog delovne zavore mora biti mogoče enostavno oceniti z zunanje ali spodnje strani vozila brez odstranitve koles, in sicer prek kontrolnih odprtin ali drugače. To je mogoče izvesti z uporabo preprostih običajnih delavniških orodij ali običajno kontrolno opremo za vozila.

Sprejemljiv je tudi prikazovalnik na priklopniku, ki zagotavlja informacije, ko je treba menjati zavorne obloge, ali senzor na posameznem kolesu (dvojna kolesa se štejejo kot eno kolo), ki voznika na njegovem sedežu opozori, ko je treba menjati zavorne obloge. V primeru svetlobnega opozorila se lahko uporabi rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.2 zgoraj, če je v skladu z zahtevami iz odstavka 5.2.1.29.6 zgoraj.

| 5.2.2.8.2.2 | Ocena stanja obrabe tornih površin zavornih kolutov ali bobnov se lahko izvede le z neposrednim merjenjem dejanskega sestavnega dela ali pregledom katerih koli pokazateljev obrabe zavornih kolutov ali bobnov, za kar je lahko potrebna določena stopnja razstavljanja. Zato mora proizvajalec vozila v času homologacije opredeliti naslednje:






  (a) | metodo, s katero se lahko oceni obraba tornih površin bobnov in kolutov, vključno s potrebno stopnjo razstavljanja ter orodji in postopki, ki so pri tem potrebni; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.8.2.2

Ocena stanja obrabe tornih površin zavornih kolutov ali bobnov se lahko izvede le z neposrednim merjenjem dejanskega sestavnega dela ali pregledom katerih koli pokazateljev obrabe zavornih kolutov ali bobnov, za kar je lahko potrebna določena stopnja razstavljanja. Zato mora proizvajalec vozila v času homologacije opredeliti naslednje:

(a)

metodo, s katero se lahko oceni obraba tornih površin bobnov in kolutov, vključno s potrebno stopnjo razstavljanja ter orodji in postopki, ki so pri tem potrebni;

| (b) | informacije, ki opredeljujejo največjo dovoljeno obrabo, po kateri je menjava potrebna. |
| --- | --- |

(b)

informacije, ki opredeljujejo največjo dovoljeno obrabo, po kateri je menjava potrebna.

Te informacije morajo biti prosto dostopne npr. v priročniku o uporabi vozila ali elektronski evidenci podatkov.

5.2.2.9   Zavorni sistemi morajo biti takšni, da se priklopnik samodejno ustavi, če se spoj odklopi, medtem ko se priklopnik premika. Vendar ta določba ne sme veljati za priklopnike z največjo maso, ki ne presega 1,5 tone, če imajo priklopniki poleg vlečne naprave še pomožni spoj (verigo, žično vrv itd.), ki lahko v primeru odklopa glavnega spoja prepreči, da bi se vlečno oje dotaknilo tal, in zagotovi zasilno krmiljenje priklopnika.

5.2.2.10   Na vsakem priklopniku, ki mora biti opremljen z delovnim zavornim sistemom, mora biti parkirno zaviranje zagotovljeno tudi, ko se priklopnik loči od vlečnega vozila. Omogočeno mora biti, da parkirno zavoro aktivira oseba, ki stoji na tleh, vendar mora biti pri priklopniku, ki se uporablja za prevoz potnikov, mogoče to zavoro aktivirati iz notranjosti priklopnika.

5.2.2.11   Če ima priklopnik vgrajeno napravo, ki omogoča izklop pnevmatskega aktiviranja zavornega sistema, razen parkirnega zavornega sistema, mora biti navedena naprava zasnovana in izdelana tako, da se povrne v delovni položaj najpozneje ob ponovnem dotoku stisnjenega zraka v priklopnik.

5.2.2.12   Priklopniki kategorij O3 in O4 morajo izpolnjevati pogoje iz odstavka 5.2.1.18.4.2. Enostavno dostopen priključek za preverjanje tlaka mora biti nameščen za spojno glavo upravljalnega voda.

| 5.2.2.12.1 | Pri priklopnikih, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, s katerim so električno povezani z vlečnim vozilom, se lahko samodejno zaviranje iz odstavka 5.2.1.18.4.2 ustavi, dokler je tlak v posodah priklopnika s stisnjenim zrakom zadosten za zagotovitev zavornega učinka iz odstavka 3.3 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.2.12.1

Pri priklopnikih, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, s katerim so električno povezani z vlečnim vozilom, se lahko samodejno zaviranje iz odstavka 5.2.1.18.4.2 ustavi, dokler je tlak v posodah priklopnika s stisnjenim zrakom zadosten za zagotovitev zavornega učinka iz odstavka 3.3 Priloge 4 k temu pravilniku.

5.2.2.13   Priklopniki kategorije O3 morajo biti opremljeni s protiblokirnim zavornim sistemom v skladu z zahtevami iz Priloge 13 k temu pravilniku. Priklopniki kategorije O4 morajo biti opremljeni s protiblokirnim zavornim sistemom v skladu z zahtevami kategorije A iz Priloge 13 k temu pravilniku.

5.2.2.14   Ko se pomožni opremi dovaja energija iz delovnega zavornega sistema, mora biti delovni zavorni sistem zaščiten za zagotovitev, da je vsota zavornih sil na obodu koles vsaj 80 odstotkov vrednosti, predpisane za zadevni priklopnik v skladu z odstavkom 3.1.2.1 Priloge 4 k temu pravilniku. Ta zahteva mora biti izpolnjena pod naslednjima delovnima pogojema:

med delovanjem pomožne opreme; in

v primeru pretrganja ali puščanja iz pomožne opreme, razen če takšno pretrganje ali puščanje sproži kontrolni signal iz odstavka 6 Priloge 10 k temu pravilniku, ko veljajo zahteve glede učinka iz navedenega odstavka.

| 5.2.2.14.1 | Zgornje določbe se štejejo za izpolnjene, ko se v napravah delovne zavore za shranjevanje vzdržuje tlak pri vsaj 80 odstotkov tlaka v upravljalnem vodu ali enakovredni digitalni vrednosti iz odstavka 3.1.2.2 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.2.14.1

Zgornje določbe se štejejo za izpolnjene, ko se v napravah delovne zavore za shranjevanje vzdržuje tlak pri vsaj 80 odstotkov tlaka v upravljalnem vodu ali enakovredni digitalni vrednosti iz odstavka 3.1.2.2 Priloge 4 k temu pravilniku.

5.2.2.15   Posebne dodatne zahteve za delovne zavorne sisteme z električnim prenosom upravljanja

| 5.2.2.15.1 | Posamezna začasna okvara (< 40 ms) električnega prenosa upravljanja (npr. neuspešen prenos signala ali podatkovna napaka), razen oskrbe z energijo, ne sme znatno vplivati na delovni zavorni učinek. |
| --- | --- |

5.2.2.15.1

Posamezna začasna okvara (< 40 ms) električnega prenosa upravljanja (npr. neuspešen prenos signala ali podatkovna napaka), razen oskrbe z energijo, ne sme znatno vplivati na delovni zavorni učinek.

| 5.2.2.15.2 | V primeru okvare električnega prenosa upravljanja (18) (npr. pretrganje, prekinitev) se mora ohraniti zavorni učinek, ki je enak vsaj 30 odstotkom predpisanega učinka za delovni zavorni sistem zadevnega priklopnika. Za priklopnike, ki so v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 električno povezani le z električnim upravljalnim vodom in ki z učinkom, predpisanim v odstavku 3.3 Priloge 4 k temu pravilniku, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.1.18.4.2, zadošča sklicevanje na določbe odstavka 5.2.1.27.10, kadar zavornega učinka, enakega vsaj 30 odstotkom predpisanega učinka za delovni zavorni sistem priklopnika, ni več mogoče zagotoviti, in sicer s signalom zahteve za zaviranje prek napajalnega voda prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda ali z neprekinjeno odsotnostjo tega sporočanja podatkov.






  5.2.2.15.2.1 | Okvara električnega prenosa upravljanja priklopnika, ki vpliva na delovanje in učinkovitost sistemov iz tega pravilnika, in okvare oskrbe z energijo prek konektorja iz standarda ISO 7638:1997 (19) morajo biti vozniku prikazane z ločenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 prek čepa 5 električnega konektorja, ki ustreza standardu ISO 7638:1997 (19). Poleg tega morajo priklopniki, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, s katerim so električno povezani z vlečnim vozilom, zagotoviti informacije o okvari za aktiviranje rdečega opozorilnega signala iz odstavka 5.2.1.29.2.1 prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda, ko predpisanega delovnega zavornega učinka priklopnika ni več mogoče zagotoviti. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.15.2

V primeru okvare električnega prenosa upravljanja (18) (npr. pretrganje, prekinitev) se mora ohraniti zavorni učinek, ki je enak vsaj 30 odstotkom predpisanega učinka za delovni zavorni sistem zadevnega priklopnika. Za priklopnike, ki so v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 električno povezani le z električnim upravljalnim vodom in ki z učinkom, predpisanim v odstavku 3.3 Priloge 4 k temu pravilniku, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.1.18.4.2, zadošča sklicevanje na določbe odstavka 5.2.1.27.10, kadar zavornega učinka, enakega vsaj 30 odstotkom predpisanega učinka za delovni zavorni sistem priklopnika, ni več mogoče zagotoviti, in sicer s signalom zahteve za zaviranje prek napajalnega voda prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda ali z neprekinjeno odsotnostjo tega sporočanja podatkov.

5.2.2.15.2.1

Okvara električnega prenosa upravljanja priklopnika, ki vpliva na delovanje in učinkovitost sistemov iz tega pravilnika, in okvare oskrbe z energijo prek konektorja iz standarda ISO 7638:1997 (19) morajo biti vozniku prikazane z ločenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 prek čepa 5 električnega konektorja, ki ustreza standardu ISO 7638:1997 (19). Poleg tega morajo priklopniki, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, s katerim so električno povezani z vlečnim vozilom, zagotoviti informacije o okvari za aktiviranje rdečega opozorilnega signala iz odstavka 5.2.1.29.2.1 prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda, ko predpisanega delovnega zavornega učinka priklopnika ni več mogoče zagotoviti.

5.2.2.16   Ko shranjena energija v katerem koli delu delovnega zavornega sistema priklopnika, ki je opremljen z električnim upravljalnim vodom, s katerim je električno povezan z vlečnim vozilom, pade na vrednost, ki je določena v skladu z odstavkom 5.2.2.16.1 spodaj, mora biti voznik vlečnega vozila o tem obveščen z opozorilom. Opozorilo se zagotovi z aktivacijo rdečega signala iz odstavka 5.2.1.29.2.1, pri čemer mora priklopnik zagotoviti informacije o okvari prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda. Aktivirati se mora tudi ločeni rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.2. prek čepa 5 električnega konektorja, ki ustreza standardu ISO 7638:1997 (20), da se voznika obvesti o nizki vrednosti energije v priklopniku.

| 5.2.2.16.1 | Nizka vrednost energije iz odstavka 5.2.2.16. zgoraj mora biti takšna, da brez ponovnega napajanja hranilnika energije in ne glede na obremenjenost priklopnika naprave za upravljanje delovne zavore po štirih polnih aktiviranjih ni mogoče uporabiti petič in pri tem doseči vsaj 50 odstotkov predpisanega učinka delovnega zavornega sistema zadevnega priklopnika. |
| --- | --- |

5.2.2.16.1

Nizka vrednost energije iz odstavka 5.2.2.16. zgoraj mora biti takšna, da brez ponovnega napajanja hranilnika energije in ne glede na obremenjenost priklopnika naprave za upravljanje delovne zavore po štirih polnih aktiviranjih ni mogoče uporabiti petič in pri tem doseči vsaj 50 odstotkov predpisanega učinka delovnega zavornega sistema zadevnega priklopnika.

5.2.2.17   Priklopniki, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, ter priklopniki kategorij O3 in O4, ki so opremljeni s protiblokirnim sistemom, morajo biti opremljeni s posebnim električnim konektorjem za zavorni sistem in/ali protiblokirni sistem, ki ustreza standardu ISO 7638:1997 (20)
   (21). Opozorilni signali priklopnika za okvaro, ki so določeni v tem pravilniku, se morajo aktivirati prek zgornjega konektorja. Zahteve, ki veljajo za priklopnike, glede prenosa opozorilnih signalov za okvare morajo biti po potrebi zahteve, ki so predpisane za motorna vozila v odstavkih 5.2.1.29.4, 5.2.1.29.5 in 5.2.1.29.6.

Priklopniki, ki so opremljeni s konektorjem iz standarda ISO 7638:1997, kot je določeno zgoraj, morajo imeti neizbrisno oznako o delovanju zavornega sistema, ko je konektor iz standarda ISO 7638:1997 priključen ali izključen. Oznaka mora biti nameščena tako, da je vidna pri priključevanju pnevmatskih in električnih vmesniških priključkov.

| 5.2.2.17.1 | Priklopniki, ki uporabljajo selektivno zaviranje za večjo stabilnost vozila, morajo v primeru okvare električnega prenosa upravljanja sistema stabilnosti na okvaro opozoriti z ločenim rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 prek čepa 5 konektorja iz standarda ISO 7638:1997.
  Opomba: To zahtevo je treba proučiti pri vseh poznejših spremembah Pravilnika št. 13, dokler: (i) ni sprejeta sprememba standarda ISO 11992:2003 za sporočanje podatkov, ki vključuje sporočilo za opozarjanje na okvaro električnega prenosa upravljanja sistema za nadzor stabilnosti priklopnika; in (ii) vozila, opremljena v skladu z navedenim standardom, niso v splošni rabi. |
| --- | --- |

5.2.2.17.1

Priklopniki, ki uporabljajo selektivno zaviranje za večjo stabilnost vozila, morajo v primeru okvare električnega prenosa upravljanja sistema stabilnosti na okvaro opozoriti z ločenim rumenim opozorilnim signalom iz odstavka 5.2.1.29.2 prek čepa 5 konektorja iz standarda ISO 7638:1997.

Opomba: To zahtevo je treba proučiti pri vseh poznejših spremembah Pravilnika št. 13, dokler: (i) ni sprejeta sprememba standarda ISO 11992:2003 za sporočanje podatkov, ki vključuje sporočilo za opozarjanje na okvaro električnega prenosa upravljanja sistema za nadzor stabilnosti priklopnika; in (ii) vozila, opremljena v skladu z navedenim standardom, niso v splošni rabi.

| 5.2.2.17.2 | Dovoljeno je priključiti zavorni sistem na oskrbo z energijo poleg oskrbe, ki je na voljo prek zgornjega konektorja iz standarda ISO 7638:1997. Vendar v primeru dodatne oskrbe z energijo veljajo naslednje določbe:






  (a) | v vseh primerih je oskrba z energijo iz standarda ISO 7638:1997 glavni vir energije za zavorni sistem ne glede na morebitno dodatno priključeno oskrbo z energijo. Dodatna oskrba je namenjena kot rezerva v primeru okvare oskrbe z energijo iz standarda ISO 7638:1997; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.17.2

Dovoljeno je priključiti zavorni sistem na oskrbo z energijo poleg oskrbe, ki je na voljo prek zgornjega konektorja iz standarda ISO 7638:1997. Vendar v primeru dodatne oskrbe z energijo veljajo naslednje določbe:

(a)

v vseh primerih je oskrba z energijo iz standarda ISO 7638:1997 glavni vir energije za zavorni sistem ne glede na morebitno dodatno priključeno oskrbo z energijo. Dodatna oskrba je namenjena kot rezerva v primeru okvare oskrbe z energijo iz standarda ISO 7638:1997;

| (b) | ne sme negativno vplivati na delovanje zavornega sistema v normalnem stanju in stanju odpovedi; |
| --- | --- |

(b)

ne sme negativno vplivati na delovanje zavornega sistema v normalnem stanju in stanju odpovedi;

| (c) | v primeru okvare oskrbe z energijo iz standarda ISO 7638:1997 zaradi energije, ki jo porabi zavorni sistem, največja energija, ki je na voljo iz dodatne oskrbe, ne sme biti presežena; |
| --- | --- |

(c)

v primeru okvare oskrbe z energijo iz standarda ISO 7638:1997 zaradi energije, ki jo porabi zavorni sistem, največja energija, ki je na voljo iz dodatne oskrbe, ne sme biti presežena;

| (d) | priklopnik ne sme imeti nobene oznake ali nalepke, ki nakazuje, da je opremljen z dodatno oskrbo z energijo; |
| --- | --- |

(d)

priklopnik ne sme imeti nobene oznake ali nalepke, ki nakazuje, da je opremljen z dodatno oskrbo z energijo;

| (e) | opozorilna naprava za okvaro na priklopniku ni dovoljena za namene opozarjanja v primeru okvare zavornega sistema priklopnika, kadar je zavorni sistem napajan iz dodatne oskrbe; |
| --- | --- |

(e)

opozorilna naprava za okvaro na priklopniku ni dovoljena za namene opozarjanja v primeru okvare zavornega sistema priklopnika, kadar je zavorni sistem napajan iz dodatne oskrbe;

| (f) | kadar je na voljo dodatna oskrba z energijo, mora biti mogoče preveriti delovanje zavornega sistema, napajanega iz tega vira energije; |
| --- | --- |

(f)

kadar je na voljo dodatna oskrba z energijo, mora biti mogoče preveriti delovanje zavornega sistema, napajanega iz tega vira energije;

| (g) | v primeru okvare oskrbe z energijo prek konektorja iz standarda ISO 7638:1997 veljajo zahteve iz odstavkov 5.2.2.15.2.1 in 4.1 Priloge 13 v zvezi z opozarjanjem na okvaro ne glede na delovanje zavornega sistema, napajanega iz dodatnega vira energije. |
| --- | --- |

(g)

v primeru okvare oskrbe z energijo prek konektorja iz standarda ISO 7638:1997 veljajo zahteve iz odstavkov 5.2.2.15.2.1 in 4.1 Priloge 13 v zvezi z opozarjanjem na okvaro ne glede na delovanje zavornega sistema, napajanega iz dodatnega vira energije.

5.2.2.18   Kadar koli se energija, ki je oskrbovana prek konektorja iz standarda ISO 7638:1997, uporablja za funkcije iz odstavka 5.1.3.6 zgoraj, mora imeti zavorni sistem prednost in biti zaščiten pred preobremenitvijo, ki ne izhaja iz zavornega sistema. Ta zaščita mora biti funkcija zavornega sistema.

5.2.2.19   V primeru okvare enega od upravljalnih vodov, ki povezujejo dve vozili, opremljeni v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2, mora priklopnik uporabiti upravljalni vod, na katerega okvara ni vplivala, da se samodejno zagotovi zavorni učinek, ki je za priklopnik predpisan v odstavku 3.1 Priloge 4.

5.2.2.20   Ko napajalna napetost v priklopniku pade pod vrednost, ki jo je navedel proizvajalec in pri kateri predpisanega delovnega zavornega učinka ni več mogoče zagotoviti, se mora prek čepa 5 konektorja iz standarda ISO 7638:1997 (22) aktivirati ločeni rumeni opozorilni signal. Poleg tega morajo priklopniki, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, s katerim so električno povezani z vlečnim vozilom, zagotoviti informacije o okvari za aktiviranje rdečega opozorilnega signala iz odstavka 5.2.1.29.2.1 prek dela za sporočanje podatkov električnega upravljalnega voda.

5.2.2.21   Poleg zahtev iz odstavkov 5.2.1.18.4.2 in 5.2.1.21 zgoraj se lahko zavore priklopnika uporabijo tudi samodejno, če se aktivirajo prek zavornega sistema priklopnika po vrednotenju informacij iz vozila.

5.2.2.22   Aktiviranje delovnega zavornega sistema

| 5.2.2.22.1 | Pri priklopnikih, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, mora priklopnik prek električnega upravljalnega voda posredovati sporočilo „osvetlitev zavornih svetilk“, ko se zavorni sistem aktivira med „samodejno upravljanim zaviranjem“, ki ga aktivira priklopnik. Vendar se lahko pri povzročenem ustavljanju, ki je manjše od 0,7 m/s2, signal prekine (23)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.1

Pri priklopnikih, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, mora priklopnik prek električnega upravljalnega voda posredovati sporočilo „osvetlitev zavornih svetilk“, ko se zavorni sistem aktivira med „samodejno upravljanim zaviranjem“, ki ga aktivira priklopnik. Vendar se lahko pri povzročenem ustavljanju, ki je manjše od 0,7 m/s2, signal prekine (23)
   (24).

| 5.2.2.22.2 | V primeru priklopnikov, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, priklopnik prek električnega upravljalnega voda ne posreduje sporočila „osvetlitev zavornih svetilk“ med „selektivnim zaviranjem“, ki ga aktivira priklopnik (25)
   (24). |
| --- | --- |

5.2.2.22.2

V primeru priklopnikov, ki so opremljeni z električnim upravljalnim vodom, priklopnik prek električnega upravljalnega voda ne posreduje sporočila „osvetlitev zavornih svetilk“ med „selektivnim zaviranjem“, ki ga aktivira priklopnik (25)
   (24).

6.   PRESKUSI

Preskusi zaviranja, ki se morajo izvajati za vozila v postopku homologacije, in zahtevan zavorni učinek so opisani v Prilogi 4 k temu pravilniku.

7.   SPREMEMBA TIPA VOZILA ALI ZAVORNEGA SISTEMA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa vozila ali njegove zavorne opreme glede na lastnosti v Prilogi 2 k temu pravilniku se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip vozila. Navedeni organ lahko potem:






  7.1.1 | meni, da spremembe ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa vozila ali njegove zavorne opreme glede na lastnosti v Prilogi 2 k temu pravilniku se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip vozila. Navedeni organ lahko potem:

7.1.1

meni, da spremembe ne bodo imele znatnih škodljivih učinkov in da vozilo v vsakem primeru izpolnjuje zahteve; ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo.

| 7.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 4.3 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz odstavka 4.3 zgoraj sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 7.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958 s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko vsakemu sporočilu za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958 s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Vozilo, homologirano po tem pravilniku, se izdela tako, da je skladno s homologiranim tipom z izpolnjevanjem zahtev iz odstavka 5 zgoraj. |
| --- | --- |

8.1

Vozilo, homologirano po tem pravilniku, se izdela tako, da je skladno s homologiranim tipom z izpolnjevanjem zahtev iz odstavka 5 zgoraj.

| 8.2 | Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 8.1 zgoraj se izvede ustrezen nadzor proizvodnje. |
| --- | --- |

8.2

Zaradi preverjanja izpolnjevanja zahtev iz odstavka 8.1 zgoraj se izvede ustrezen nadzor proizvodnje.

| 8.3 | Imetnik homologacije mora zlasti:






  8.3.1 | zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov; |
| --- | --- | --- |

8.3

Imetnik homologacije mora zlasti:

8.3.1

zagotoviti, da obstajajo postopki za učinkovit nadzor kakovosti izdelkov;

| 8.3.2 | imeti dostop do nadzorne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa; |
| --- | --- |

8.3.2

imeti dostop do nadzorne opreme, ki je potrebna za preverjanje skladnosti vsakega homologiranega tipa;

| 8.3.3 | poskrbeti, da so rezultati preskusov zabeleženi in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo; |
| --- | --- |

8.3.3

poskrbeti, da so rezultati preskusov zabeleženi in da so priloženi dokumenti na voljo za obdobje, dogovorjeno z upravno službo;

| 8.3.4 | analizirati rezultate vseh vrst preskusov zaradi zagotavljanja stabilnosti lastnosti izdelka ob upoštevanju običajnih odstopanj pri serijski proizvodnji; |
| --- | --- |

8.3.4

analizirati rezultate vseh vrst preskusov zaradi zagotavljanja stabilnosti lastnosti izdelka ob upoštevanju običajnih odstopanj pri serijski proizvodnji;

| 8.3.5 | zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj nekateri preskusi, določeni v tem pravilniku; |
| --- | --- |

8.3.5

zagotoviti, da se za vsak tip izdelka opravijo vsaj nekateri preskusi, določeni v tem pravilniku;

| 8.3.6 | zagotoviti, da se po vsaki seriji odvzetih vzorcev ali preskusnih vzorcev, ki dokazujejo neskladnost z zadevnim tipom preskusa, izvedeta ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov. |
| --- | --- |

8.3.6

zagotoviti, da se po vsaki seriji odvzetih vzorcev ali preskusnih vzorcev, ki dokazujejo neskladnost z zadevnim tipom preskusa, izvedeta ponovno vzorčenje in ponoven preskus. Sprejmejo se vsi potrebni ukrepi za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje teh izdelkov.

| 8.4 | Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti v vsaki proizvodni enoti.






  8.4.1 | Pri vsakem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija. |
| --- | --- | --- |

8.4

Pristojni organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti v vsaki proizvodni enoti.

8.4.1

Pri vsakem pregledu se inšpektorju predloži preskusna in proizvodna dokumentacija.

| 8.4.2 | Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevega lastnega preverjanja. |
| --- | --- |

8.4.2

Inšpektor lahko vzame naključne vzorce za preskus v proizvajalčevem laboratoriju. Najmanjše število vzorcev se lahko določi glede na rezultate proizvajalčevega lastnega preverjanja.

| 8.4.3 | Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz odstavka 8.4.2 zgoraj, mora inšpektor izbrati vzorce in jih poslati tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

8.4.3

Če je raven kakovosti nezadovoljiva ali če je treba potrditi veljavnost preskusov iz odstavka 8.4.2 zgoraj, mora inšpektor izbrati vzorce in jih poslati tehnični službi, ki je opravila homologacijske preskuse.

| 8.4.4 | Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

8.4.4

Pristojni organ lahko opravi kateri koli preskus iz tega pravilnika.

| 8.4.5 | Pristojni organ pregled običajno opravi enkrat na dve leti. Če so med enim od teh obiskov zabeleženi nezadovoljivi rezultati, pristojni organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

8.4.5

Pristojni organ pregled običajno opravi enkrat na dve leti. Če so med enim od teh obiskov zabeleženi nezadovoljivi rezultati, pristojni organ zagotovi, da se sprejmejo vsi potrebni ukrepi za čim hitrejšo ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz odstavka 8.1 zgoraj niso izpolnjene. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz odstavka 8.1 zgoraj niso izpolnjene.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom sporočila na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, z izvodom sporočila na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

10.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije popolnoma preneha proizvajati tip vozila, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo obrazci, izdani v drugih državah o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije.

12.   PREHODNE DOLOČBE

12.1   Splošno

| 12.1.1 | Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 8 k Spremembam 09 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8 k sSpremembam 09. |
| --- | --- |

12.1.1

Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 8 k Spremembam 09 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8 k sSpremembam 09.

| 12.1.2 | Če ni navedeno drugače ali če razmere ne zahtevajo drugače, veljajo dodatki k Spremembam 10 tudi za izdajo in vzdrževanje homologacij 09. |
| --- | --- |

12.1.2

Če ni navedeno drugače ali če razmere ne zahtevajo drugače, veljajo dodatki k Spremembam 10 tudi za izdajo in vzdrževanje homologacij 09.

| 12.1.3 | Od uradnega začetka veljavnosti Sprememb 10 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s Spremembami 10. |
| --- | --- |

12.1.3

Od uradnega začetka veljavnosti Sprememb 10 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s Spremembami 10.

| 12.1.4 | Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 4 k Spremembam 10 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 4. |
| --- | --- |

12.1.4

Od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 4 k Spremembam 10 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 4.

| 12.1.5 | Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti razširitve homologacij v skladu z Dodatkom 3 k Spremembam 10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

12.1.5

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne smejo zavrniti razširitve homologacij v skladu z Dodatkom 3 k Spremembam 10 tega pravilnika.

12.2   Nove homologacije

| 12.2.1 | Po 24 mesecih od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 8 k Spremembam 09 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije ECE le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8 k Spremembam 09. |
| --- | --- |

12.2.1

Po 24 mesecih od uradnega začetka veljavnosti Dodatka 8 k Spremembam 09 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije ECE le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8 k Spremembam 09.

| 12.2.2 | Po 24 mesecih od začetka veljavnosti Sprememb 10 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s Spremembami 10. |
| --- | --- |

12.2.2

Po 24 mesecih od začetka veljavnosti Sprememb 10 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s Spremembami 10.

| 12.2.3 | Do 48 mesecev od začetka veljavnosti Sprememb 10 tega pravilnika, nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve nacionalnih homologacij tipa vozila, ki je bil homologiran v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

12.2.3

Do 48 mesecev od začetka veljavnosti Sprememb 10 tega pravilnika, nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve nacionalnih homologacij tipa vozila, ki je bil homologiran v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

| 12.2.4 | Do 48 mesecev od začetka veljavnosti Sprememb 10 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije ECE v skladu z Dodatkom 3 k Spremembam 10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

12.2.4

Do 48 mesecev od začetka veljavnosti Sprememb 10 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije ECE v skladu z Dodatkom 3 k Spremembam 10 tega pravilnika.

| 12.2.5 | Po 24 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 5 k Spremembam 10 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5 k Spremembam 10. |
| --- | --- |

12.2.5

Po 24 mesecih od začetka veljavnosti Dodatka 5 k Spremembam 10 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije le, če tip vozila, ki je v homologacijskem postopku, izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 5 k Spremembam 10.

12.3   Omejitev veljavnosti starih homologacij

| 12.3.1 | Po 48 mesecih od začetka veljavnosti Sprememb 10 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz Sprememb 10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

12.3.1

Po 48 mesecih od začetka veljavnosti Sprememb 10 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo prvo nacionalno registracijo (začetek uporabe) vozila, ki ne izpolnjuje zahtev iz Sprememb 10 tega pravilnika.

12.4   Nove pogodbenice

| 12.4.1 | Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po začetku veljavnosti najnovejših sprememb, ni treba sprejeti homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

12.4.1

Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po začetku veljavnosti najnovejših sprememb, ni treba sprejeti homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli predhodnimi spremembami tega pravilnika.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Spremembo 4).

(2)  V skladu z datumi uporabe iz odstavka 12. tega pravilnika so zahteve glede zaviranja za vozila kategorije M1 vključene izključno v Pravilnik št. 13-H. Za vozila kategorije N1 pogodbenice, ki so podpisnice Pravilnika št. 13-H in tega pravilnika, priznajo homologacije, ki so skladne s katerim koli od obeh pravilnikov, kot enako veljavne.

(3)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) in 56 za Črno goro. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, podeljenih na podlagi teh predpisov, ali k njemu pristopijo, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(4)  Dokler se ne sprejmejo enotni tehnični standardi, ki zagotavljajo združljivost in varnost, povezave med vozili na motorni pogon in priklopniki v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 niso dovoljene.

(5)  ne velja za priklopnike;

(6)  kadar se razlikuje od najmanjšega vklopnega tlaka;

(7)  velja le za priklopnike;

(8)  ne velja za vozila z elektronskim upravljanjem zavornega sistema.

(9)  Za namene rednega tehničnega pregleda je morda treba prilagoditi najmanjše mejne vrednosti zavornega razmerja, določenega za celotno vozilo, da bodo izpolnjene nacionalne ali mednarodne zahteve med obratovanjem.

(10)  Organ, ki podeli homologacijo, ima pravico preveriti delovni zavorni sistem z dodatnimi preskusnimi postopki na vozilu.

(11)  Konektor iz standarda ISO 7638:1997 je mogoče po potrebi uporabiti s 5 čepi ali 7 čepi.

(12)  Dokler se ne sprejmejo enotni preskusni postopki, mora proizvajalec tehnični službi predložiti analizo možnih okvar prenosa upravljanja in vpliva teh okvar na delovanje. O teh informacijah se dogovorita tehnična služba in proizvajalec vozila.

(13)  Konektor iz standarda ISO 7638:1997 je mogoče po potrebi uporabiti s 5 čepi ali 7 čepi.

(14)  V času homologacije mora skladnost s to zahtevo potrditi proizvajalec vozila.

(15)  Med „selektivnim zaviranjem“ se lahko funkcija spremeni v „samodejno upravljano zaviranje“.

(16)  Ta zahteva ne velja, dokler standard ISO 11992 ne bo spremenjen tako, da vključuje sporočilo „osvetlitev zavornih svetilk“.

(17)  Dokler se ne sprejmejo enotne tehnične določbe za pravilno oceno funkcije naprave za samodejno nastavljanje zavor, se zahteva o prostem teku šteje za izpolnjeno, ko je pri vseh preskusih zavor, predpisanih za zadevni priklopnik, ugotovljen prosti tek.

(18)  Dokler se ne sprejmejo enotni preskusni postopki, mora proizvajalec tehnični službi predložiti analizo možnih okvar prenosa upravljanja in vpliva teh okvar na delovanje. O teh informacij se dogovorita tehnična služba in proizvajalec vozila.

(19)  Konektor iz standarda ISO 7638:1997 je mogoče uporabiti po potrebi s 5 čepi ali 7 čepi.

(20)  Konektor iz standarda ISO 7638:1997 je mogoče uporabiti po potrebi s 5 čepi ali 7 čepi.

(21)  Prečne prereze prevodnikov iz standarda ISO 7638:1997 za priklopnik je mogoče skrajšati, če je priklopnik opremljen z lastno neodvisno varovalko. Nazivna moč varovalke ne sme presegati nazivne moči električnega toka prevodnikov. To odstopanje ne velja za priklopnike, opremljene za vleko drugega priklopnika.

(22)  Konektor iz standarda ISO 7638:1997 je mogoče po potrebi uporabiti s 5 čepi ali 7 čepi.

(23)  V času homologacije skladnost s to zahtevo potrdi proizvajalec vozila.

(24)  Ta zahteva ne velja, dokler standard ISO 11992 ne bo spremenjen tako, da bo vključeval sporočilo „osvetlitev zavornih svetilk“.

(25)  Med „selektivnim zaviranjem“ se lahko funkcija spremeni v „samodejno krmiljeno zaviranje“.

---

PRILOGA 1

Zavorna oprema, naprave, metode in pogoji, ki jih ta pravilnik ne vključuje

| 1. | Metoda merjenja reakcijskega („odzivnega“) časa zavore, razen pnevmatskih zavor |
| --- | --- |

1.

Metoda merjenja reakcijskega („odzivnega“) časa zavore, razen pnevmatskih zavor

---

PRILOGA 2

SPOROČILO
   (1)

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

Image

---

(1)  Na zahtevo vlagateljev vlog za podelitev homologacije v skladu s Pravilnikom št. 90 mora homologacijski organ predložiti informacije, ki so navedene v Dodatku 1 k tej prilogi. Vendar se te informacije ne smejo predložiti za namene, ki ne zadevajo homologacij v skladu s Pravilnikom št. 90.

DODATEK 1

Seznam podatkov o vozilu za homologacije v skladu s pravilnikom št. 90

| 1. | Opis tipa vozila ...






  1.1 | Blagovna znamka vozila, če je na voljo ... |
| --- | --- | --- |

1.

Opis tipa vozila ...

1.1

Blagovna znamka vozila, če je na voljo ...

| 1.2 | Kategorija vozila ... |
| --- | --- |

1.2

Kategorija vozila ...

| 1.3 | Tip vozila v skladu s homologacijo iz Pravilnika št. 13 ...
  ... |
| --- | --- |

1.3

Tip vozila v skladu s homologacijo iz Pravilnika št. 13 ...

...

| 1.4 | Modeli ali blagovne znamke vozila, ki sestavljajo tip vozila, če so na voljo ...
  ... |
| --- | --- |

1.4

Modeli ali blagovne znamke vozila, ki sestavljajo tip vozila, če so na voljo ...

...

| 1.5 | Ime in naslov proizvajalca ... |
| --- | --- |

1.5

Ime in naslov proizvajalca ...

| 2. | Znamka in tip zavornih oblog ...






  2.1 | Zavorne obloge, preskušene v skladu z vsemi zahtevami iz Priloge 4 ...
  ... |
| --- | --- | --- |

2.

Znamka in tip zavornih oblog ...

2.1

Zavorne obloge, preskušene v skladu z vsemi zahtevami iz Priloge 4 ...

...

| 2.2 | Zavorne obloge, preskušene v skladu s Prilogo 15 ... |
| --- | --- |

2.2

Zavorne obloge, preskušene v skladu s Prilogo 15 ...

| 3. | Najmanjša masa vozila ...






  3.1 | Porazdelitev mase na vsako os (najvišja vrednost) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

3.

Najmanjša masa vozila ...

3.1

Porazdelitev mase na vsako os (najvišja vrednost) ...

...

| 4. | Največja masa vozila ...






  4.1 | Porazdelitev mase na vsako os (najvišja vrednost) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

4.

Največja masa vozila ...

4.1

Porazdelitev mase na vsako os (najvišja vrednost) ...

...

| 5. | Najvišja hitrost vozila ... |
| --- | --- |

5.

Najvišja hitrost vozila ...

| 6. | Mere pnevmatik in koles ... |
| --- | --- |

6.

Mere pnevmatik in koles ...

| 7. | Vezava zavorne instalacije (npr. spredaj/zadaj ali diagonalno) ...
  ... |
| --- | --- |

7.

Vezava zavorne instalacije (npr. spredaj/zadaj ali diagonalno) ...

...

| 8. | Specifikacija sistema, ki sestavlja pomožni zavorni sistem ...
  ... |
| --- | --- |

8.

Specifikacija sistema, ki sestavlja pomožni zavorni sistem ...

...

| 9. | Specifikacija zavornih ventilov (po potrebi) ...
  ...






  9.1 | Specifikacije nastavljanja regulatorja zavorne sile glede na obremenitev osi ...
  ... |
| --- | --- | --- |

9.

Specifikacija zavornih ventilov (po potrebi) ...

...

9.1

Specifikacije nastavljanja regulatorja zavorne sile glede na obremenitev osi ...

...

| 9.2 | Nastavljanje tlačnega ventila ... |
| --- | --- |

9.2

Nastavljanje tlačnega ventila ...

| 10. | Konstrukcijsko predvidena porazdelitev zavorne sile ... |
| --- | --- |

10.

Konstrukcijsko predvidena porazdelitev zavorne sile ...

| 11. | Specifikacija zavore ...






  11.1 | Tip kolutne zavore (npr. število batov s premeri, prezračevani ali neprezračevani zavorni kolut) ...
  ... |
| --- | --- | --- |

11.

Specifikacija zavore ...

11.1

Tip kolutne zavore (npr. število batov s premeri, prezračevani ali neprezračevani zavorni kolut) ...

...

| 11.2 | Tip bobnaste zavore (npr. zavora duoservo, z merami bata in bobna) ...
  ... |
| --- | --- |

11.2

Tip bobnaste zavore (npr. zavora duoservo, z merami bata in bobna) ...

...

| 11.3 | Pri pnevmatskih zavornih sistemih, npr. tip in velikost komor, vzvodov, itd. ...
  ... |
| --- | --- |

11.3

Pri pnevmatskih zavornih sistemih, npr. tip in velikost komor, vzvodov, itd. ...

...

| 12. | Tip in velikost glavnega valja ... |
| --- | --- |

12.

Tip in velikost glavnega valja ...

| 13. | Tip in velikost ojačevalnika zavorne sile ... |
| --- | --- |

13.

Tip in velikost ojačevalnika zavorne sile ...

DODATEK 2

Certifikat o homologaciji zavorne opreme vozila

1.   SPLOŠNO

Če je bil priklopnik homologiran po alternativnem postopku iz Priloge 20 k temu pravilniku, je treba zabeležiti naslednje dodatne točke.

2.   POROČILA O PRESKUSU IZ PRILOGE 19

| 2.1 | : | Membranski zavorni valji | : | Št. poročila: ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2 | : | Vzmetne zavore | : | Št. poročila: ... |
| 2.3 | : | Zavorni učinek priklopnika pri hladnih zavorah | : | Št. poročila: ... |
| 2.4 | : | Protiblokirni zavorni sistem | : | Št. poročila: ... |

2.1

:

Membranski zavorni valji

:

Št. poročila: ...

2.2

:

Vzmetne zavore

:

Št. poročila: ...

2.3

:

Zavorni učinek priklopnika pri hladnih zavorah

:

Št. poročila: ...

2.4

:

Protiblokirni zavorni sistem

:

Št. poročila: ...

3.   PREVERJANJA UČINKA

| 3.1 | Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavkov 3.1.2 in 1.2.7 Priloge 4: (delovni zavorni učinek pri hladnih zavorah) | da/ne (1) |
| --- | --- | --- |
| 3.2 | Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.2 Priloge 4: (parkirni zavorni učinek pri hladnih zavorah) | da/ne (1) |
| 3.3 | Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.3 Priloge 4: (zasilni/samodejni zavorni učinek) | da/ne (1) |
| 3.4 | Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 Priloge 10: (zavorni učinek v primeru okvare v sistemu porazdelitve zaviranja) | da/ne (1) |
| 3.5 | Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.2.14.1 tega pravilnika: (zavorni učinek v primeru puščanja iz pomožne opreme) | da/ne (1) |
| 3.6 | Priklopnik izpolnjuje zahteve iz Priloge 13: (protiblokirno zaviranje) | da/ne (1) |

3.1

Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavkov 3.1.2 in 1.2.7 Priloge 4: (delovni zavorni učinek pri hladnih zavorah)

da/ne (1)

3.2

Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.2 Priloge 4: (parkirni zavorni učinek pri hladnih zavorah)

da/ne (1)

3.3

Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.3 Priloge 4: (zasilni/samodejni zavorni učinek)

da/ne (1)

3.4

Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 Priloge 10: (zavorni učinek v primeru okvare v sistemu porazdelitve zaviranja)

da/ne (1)

3.5

Priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.2.14.1 tega pravilnika: (zavorni učinek v primeru puščanja iz pomožne opreme)

da/ne (1)

3.6

Priklopnik izpolnjuje zahteve iz Priloge 13: (protiblokirno zaviranje)

da/ne (1)

---

(1)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 3

HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

VZOREC A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka na vozilu kaže, da je bil zadevni tip vozila v zvezi z zaviranjem homologiran v Združenem kraljestvu (E 11) v skladu s Pravilnikom št. 13 pod homologacijsko številko 102439. Ta številka kaže, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz sprememb 10 Pravilnika št. 13. Za vozila kategorij M2 in M3 ta oznaka pomeni, da se je za navedeni tip vozila izvedel preskus tipa II.

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka na vozilu kaže, da je bil zadevni tip vozila v zvezi z zaviranjem homologiran v Združenem kraljestvu (E 11) v skladu s Pravilnikom št. 13. Za vozila kategorij M2 in M3 ta oznaka pomeni, da se je za navedeni tip vozila izvedel preskus tipa IIA.

VZOREC C

(glej odstavek 4.6 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka na vozilu kaže, da je bil zadevni tip vozila homologiran v Združenem kraljestvu (E 11) v skladu s pravilnikoma št. 13 in 24 (1). (V primeru slednjega pravilnika je popravljen koeficient vpijanja 1,30 m-1.)

---

(1)  Ta številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 4

Preskusi zaviranja in učinek zavornih sistemov

1.   PRESKUSI ZAVIRANJA

1.1   Splošno

| 1.1.1 | Učinek, predpisan za zavorne sisteme, temelji na zavorni poti in/ali povprečnem polnem pojemku. Učinek zavornega sistema se določi z merjenjem zavorne poti glede na začetno hitrost vozila in/ali z merjenjem povprečnega polnega pojemka med preskusom. |
| --- | --- |

1.1.1

Učinek, predpisan za zavorne sisteme, temelji na zavorni poti in/ali povprečnem polnem pojemku. Učinek zavornega sistema se določi z merjenjem zavorne poti glede na začetno hitrost vozila in/ali z merjenjem povprečnega polnega pojemka med preskusom.

| 1.1.2 | Zavorna pot je razdalja, ki jo prevozi vozilo od trenutka, ko začne voznik aktivirati napravo za upravljanje zavornega sistema, do trenutka, ko se vozilo ustavi; začetna hitrost je hitrost v trenutku, ko voznik začne z aktiviranjem naprave za upravljanje zavornega sistema; začetna hitrost ne sme biti nižja od 98 % predpisane hitrosti za zadevni preskus.
  Povprečni polni pojemek (dm) se izračuna kot pojemek, katerega povprečje se izračuna glede na razdaljo od vb do ve z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  vo | = | začetna hitrost vozila v km/h, |
| --- | --- | --- | --- |
| vb | = | hitrost vozila pri 0,8 vo v km/h, |
| ve | = | hitrost vozila pri 0,1 vo v km/h, |
| sb | = | razdalja v metrih, prevožena med vo in vb, |
| se | = | razdalja v metrih, prevožena med vo in ve. |

1.1.2

Zavorna pot je razdalja, ki jo prevozi vozilo od trenutka, ko začne voznik aktivirati napravo za upravljanje zavornega sistema, do trenutka, ko se vozilo ustavi; začetna hitrost je hitrost v trenutku, ko voznik začne z aktiviranjem naprave za upravljanje zavornega sistema; začetna hitrost ne sme biti nižja od 98 % predpisane hitrosti za zadevni preskus.

Povprečni polni pojemek (dm) se izračuna kot pojemek, katerega povprečje se izračuna glede na razdaljo od vb do ve z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

vo

=

začetna hitrost vozila v km/h,

vb

=

hitrost vozila pri 0,8 vo v km/h,

ve

=

hitrost vozila pri 0,1 vo v km/h,

sb

=

razdalja v metrih, prevožena med vo in vb,

se

=

razdalja v metrih, prevožena med vo in ve.

Hitrost in razdalja se določita z uporabo merilnih naprav s točnostjo ±1 % pri hitrosti, predpisani za preskus. Povprečni polni pojemek je poleg merjenja hitrosti in razdalje mogoče določiti z drugimi metodami; v tem primeru mora biti točnost povprečnega polnega pojemka največ ±3 %.

1.2   Za homologacijo katerega koli vozila se mora izmeriti zavorni učinek pri preskusih na cesti, ki jih je treba opraviti pod naslednjimi pogoji:

| 1.2.1 | masa vozila mora biti enaka masi, ki je predpisana za vsak tip preskusa, in navedena v poročilu o preskusu; |
| --- | --- |

1.2.1

masa vozila mora biti enaka masi, ki je predpisana za vsak tip preskusa, in navedena v poročilu o preskusu;

| 1.2.2 | preskus se mora izvajati pri hitrostih, predpisanih za vsak tip preskusa; če je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila nižja od hitrosti, predpisane za preskus, se mora preskus izvajati pri najvišji hitrosti vozila; |
| --- | --- |

1.2.2

preskus se mora izvajati pri hitrostih, predpisanih za vsak tip preskusa; če je največja konstrukcijsko določena hitrost vozila nižja od hitrosti, predpisane za preskus, se mora preskus izvajati pri najvišji hitrosti vozila;

| 1.2.3 | sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavornega sistema, da bi se dosegel predpisani učinek, med preskusi ne sme presegati največje sile, ki je določena za kategorijo preskusnega vozila; |
| --- | --- |

1.2.3

sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavornega sistema, da bi se dosegel predpisani učinek, med preskusi ne sme presegati največje sile, ki je določena za kategorijo preskusnega vozila;

| 1.2.4 | cesta mora imeti površino, ki omogoča dober oprijem, razen če v ustreznih prilogah ni določeno drugače; |
| --- | --- |

1.2.4

cesta mora imeti površino, ki omogoča dober oprijem, razen če v ustreznih prilogah ni določeno drugače;

| 1.2.5 | preskusi se morajo izvajati v brezvetrju, da veter ne bi vplival na rezultate; |
| --- | --- |

1.2.5

preskusi se morajo izvajati v brezvetrju, da veter ne bi vplival na rezultate;

| 1.2.6 | na začetku preskusov morajo biti pnevmatike hladne in pod tlakom, ki je predpisan za dejansko obremenitev koles pri mirujočem vozilu; |
| --- | --- |

1.2.6

na začetku preskusov morajo biti pnevmatike hladne in pod tlakom, ki je predpisan za dejansko obremenitev koles pri mirujočem vozilu;

| 1.2.7 | predpisani učinek je treba doseči brez blokiranja koles, brez odmika vozila s poti in brez neobičajnega tresenja (1); |
| --- | --- |

1.2.7

predpisani učinek je treba doseči brez blokiranja koles, brez odmika vozila s poti in brez neobičajnega tresenja (1);

| 1.2.8 | za vozila, ki jih v celoti ali delno poganjajo električni motorji, stalno priključeni na kolesa, se morajo vsi preskusi izvajati s priključenimi motorji; |
| --- | --- |

1.2.8

za vozila, ki jih v celoti ali delno poganjajo električni motorji, stalno priključeni na kolesa, se morajo vsi preskusi izvajati s priključenimi motorji;

| 1.2.9 | za vozila iz odstavka 1.2.8, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije A, se morajo preskusi o obnašanju vozila iz odstavka 1.4.3.1 te priloge izvajati na progi z nizkim koeficientom oprijema (kot je določeno v odstavku 5.2.2 Priloge 13); |
| --- | --- |

1.2.9

za vozila iz odstavka 1.2.8, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije A, se morajo preskusi o obnašanju vozila iz odstavka 1.4.3.1 te priloge izvajati na progi z nizkim koeficientom oprijema (kot je določeno v odstavku 5.2.2 Priloge 13);

| 1.2.9.1 | poleg tega pri vozilih, opremljenih z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije A, prehodni pogoji, kot sta prestavljanje ali sprostitev pedala za plin, ne smejo vplivati na obnašanje vozila pod preskusnimi pogoji iz odstavka 1.2.9; |
| --- | --- |

1.2.9.1

poleg tega pri vozilih, opremljenih z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije A, prehodni pogoji, kot sta prestavljanje ali sprostitev pedala za plin, ne smejo vplivati na obnašanje vozila pod preskusnimi pogoji iz odstavka 1.2.9;

| 1.2.10 | med preskusi iz odstavkov 1.2.9 in 1.2.9.1 blokiranje koles ni dovoljeno. Vendar so dovoljeni popravki smeri, če je zasuk volana v prvih 2 sekundah največ 120° in skupno največ 240°; |
| --- | --- |

1.2.10

med preskusi iz odstavkov 1.2.9 in 1.2.9.1 blokiranje koles ni dovoljeno. Vendar so dovoljeni popravki smeri, če je zasuk volana v prvih 2 sekundah največ 120° in skupno največ 240°;

| 1.2.11 | pri vozilih z električnimi delovnimi zavorami na pogonske akumulatorje (ali pomožni akumulator), ki energijo prejemajo le iz neodvisnega zunanjega sistema polnjenja, povprečno stanje polnjenja teh akumulatorjev med preskušanjem zavornega učinka ne sme biti več kot 5 % nad tistim stanjem polnjenja, za katerega se mora sprožiti opozorilo o okvari zavor iz odstavka 5.2.1.27.6.
  Če se prikaže to opozorilo, se lahko akumulatorji med preskusi nekoliko napolnijo, da se ohrani njihovo zahtevano stanje polnjenja. |
| --- | --- |

1.2.11

pri vozilih z električnimi delovnimi zavorami na pogonske akumulatorje (ali pomožni akumulator), ki energijo prejemajo le iz neodvisnega zunanjega sistema polnjenja, povprečno stanje polnjenja teh akumulatorjev med preskušanjem zavornega učinka ne sme biti več kot 5 % nad tistim stanjem polnjenja, za katerega se mora sprožiti opozorilo o okvari zavor iz odstavka 5.2.1.27.6.

Če se prikaže to opozorilo, se lahko akumulatorji med preskusi nekoliko napolnijo, da se ohrani njihovo zahtevano stanje polnjenja.

1.3   Obnašanje vozila med zaviranjem

| 1.3.1 | Pri preskusih zaviranja, zlasti pri visoki hitrosti, se mora preverjati splošno obnašanje vozila med zaviranjem. |
| --- | --- |

1.3.1

Pri preskusih zaviranja, zlasti pri visoki hitrosti, se mora preverjati splošno obnašanje vozila med zaviranjem.

| 1.3.2 | Obnašanje vozila med zaviranjem na cesti, na kateri je oprijem zmanjšan. Obnašanje vozil kategorij M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 in O4 na cesti, na kateri je oprijem zmanjšan, mora izpolnjevati ustrezne zahteve iz Priloge 10 in/ali Priloge 13 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.3.2

Obnašanje vozila med zaviranjem na cesti, na kateri je oprijem zmanjšan. Obnašanje vozil kategorij M2, M3, N1, N2, N3, O2, O3 in O4 na cesti, na kateri je oprijem zmanjšan, mora izpolnjevati ustrezne zahteve iz Priloge 10 in/ali Priloge 13 k temu pravilniku.

| 1.3.2.1 | V primeru zavornega sistema v skladu z odstavkom 5.2.1.7.2, pri katerem je zaviranje za posamezne osi sestavljeno iz več kot enega vira in pri katerem je kateri koli posamezni vir mogoče spreminjati glede na druge vire, mora vozilo izpolnjevati zahteve iz Priloge 10 ali Priloge 13 za vsa razmerja, ki jih dopušča strategija upravljanja vozila (2). |
| --- | --- |

1.3.2.1

V primeru zavornega sistema v skladu z odstavkom 5.2.1.7.2, pri katerem je zaviranje za posamezne osi sestavljeno iz več kot enega vira in pri katerem je kateri koli posamezni vir mogoče spreminjati glede na druge vire, mora vozilo izpolnjevati zahteve iz Priloge 10 ali Priloge 13 za vsa razmerja, ki jih dopušča strategija upravljanja vozila (2).

1.4   Preskus tipa 0 (navaden preskus učinka pri hladnih zavorah)

1.4.1   Splošno

| 1.4.1.1 | Zavore morajo biti hladne; zavore se štejejo za hladne, če je temperatura, izmerjena na kolutu ali na zunanji strani bobna, nižja od 100 °C. |
| --- | --- |

1.4.1.1

Zavore morajo biti hladne; zavore se štejejo za hladne, če je temperatura, izmerjena na kolutu ali na zunanji strani bobna, nižja od 100 °C.

| 1.4.1.2 | Preskus se mora izvajati pod naslednjimi pogoji:






  1.4.1.2.1 | vozilo mora biti obremenjeno, pri čemer mora biti porazdelitev njegove mase med osi takšna, kot jo je določil proizvajalec; če so predvidene različne razporeditve obremenitve po oseh, mora biti porazdelitev največje mase med osi takšna, da je obremenitev na vsaki osi sorazmerna z največjo dovoljeno obremenitvijo vsake osi. Pri vlačilcih za polpriklopnike se lahko obremenitev glede na zgoraj omenjene pogoje obremenitve premakne približno na sredino med lego kraljevega čepa in središčnico zadnjih osi; |
| --- | --- | --- |

1.4.1.2

Preskus se mora izvajati pod naslednjimi pogoji:

1.4.1.2.1

vozilo mora biti obremenjeno, pri čemer mora biti porazdelitev njegove mase med osi takšna, kot jo je določil proizvajalec; če so predvidene različne razporeditve obremenitve po oseh, mora biti porazdelitev največje mase med osi takšna, da je obremenitev na vsaki osi sorazmerna z največjo dovoljeno obremenitvijo vsake osi. Pri vlačilcih za polpriklopnike se lahko obremenitev glede na zgoraj omenjene pogoje obremenitve premakne približno na sredino med lego kraljevega čepa in središčnico zadnjih osi;

| 1.4.1.2.2 | vsak preskus je treba ponoviti pri neobremenjenem vozilu. V vozilu na motorni pogon lahko poleg voznika na sprednjem sedežu sedi tudi oseba, odgovorna za beleženje rezultatov preskusa;
  pri vlačilcu za polpriklopnik se preskusi neobremenjenega vozila izvajajo za vlečno vozilo brez polpriklopnika, vključno z maso, ki predstavlja sedlasto sklopko. Vključena je tudi masa, ki predstavlja rezervno kolo, če to sodi v standardno opremo vozila;
  pri vozilu, ki ga predstavlja le šasija s kabino, se za simuliranje mase karoserije lahko doda dodatna obremenitev, ki ne presega najmanjše mase, kot jo določi proizvajalec v Prilogi 2 k temu pravilniku;
  pri vozilu, ki je opremljeno z električnim regeneracijskim zavornim sistemom, so zahteve odvisne od kategorije tega sistema:







  kategorija A | : | morebitna ločena naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja se ne sme uporabljati med preskusi tipa 0; |
| --- | --- | --- | --- |
| kategorija B | : | prispevek električnega regeneracijskega zavornega sistema k ustvarjeni zavorni sili ne sme presegati tiste najnižje ravni, ki jo zagotavlja zasnova sistema. |

1.4.1.2.2

vsak preskus je treba ponoviti pri neobremenjenem vozilu. V vozilu na motorni pogon lahko poleg voznika na sprednjem sedežu sedi tudi oseba, odgovorna za beleženje rezultatov preskusa;

pri vlačilcu za polpriklopnik se preskusi neobremenjenega vozila izvajajo za vlečno vozilo brez polpriklopnika, vključno z maso, ki predstavlja sedlasto sklopko. Vključena je tudi masa, ki predstavlja rezervno kolo, če to sodi v standardno opremo vozila;

pri vozilu, ki ga predstavlja le šasija s kabino, se za simuliranje mase karoserije lahko doda dodatna obremenitev, ki ne presega najmanjše mase, kot jo določi proizvajalec v Prilogi 2 k temu pravilniku;

pri vozilu, ki je opremljeno z električnim regeneracijskim zavornim sistemom, so zahteve odvisne od kategorije tega sistema:

kategorija A

:

morebitna ločena naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja se ne sme uporabljati med preskusi tipa 0;

kategorija B

:

prispevek električnega regeneracijskega zavornega sistema k ustvarjeni zavorni sili ne sme presegati tiste najnižje ravni, ki jo zagotavlja zasnova sistema.

Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če so akumulatorji v enem od naslednjih stanj polnjenja, pri čemer je stanje polnjenja (3) določeno z metodo iz Dodatka 1 k tej prilogi:

| (a) | na najvišji ravni polnjenja, kot priporoča proizvajalec v specifikaciji vozila, ali |
| --- | --- |

(a)

na najvišji ravni polnjenja, kot priporoča proizvajalec v specifikaciji vozila, ali

| (b) | na ravni, ki ni nižja od 95 odstotkov ravni napolnjenosti, kadar proizvajalec ni predložil posebnega priporočila, ali |
| --- | --- |

(b)

na ravni, ki ni nižja od 95 odstotkov ravni napolnjenosti, kadar proizvajalec ni predložil posebnega priporočila, ali

| (c) | na najvišji ravni, ki izhaja iz naprave za samodejno polnjenje na vozilu; |
| --- | --- |

(c)

na najvišji ravni, ki izhaja iz naprave za samodejno polnjenje na vozilu;

| 1.4.1.2.3 | mejne vrednosti, ki so predpisane za najmanjši učinek za preskuse neobremenjenega vozila in preskuse obremenjenega vozila, so v nadaljevanju določene za vsako kategorijo vozila; vozilo mora izpolnjevati predpisano zavorno pot in predpisan povprečni polni pojemek za ustrezno kategorijo vozil, vendar dejansko ni treba izmeriti obeh parametrov; |
| --- | --- |

1.4.1.2.3

mejne vrednosti, ki so predpisane za najmanjši učinek za preskuse neobremenjenega vozila in preskuse obremenjenega vozila, so v nadaljevanju določene za vsako kategorijo vozila; vozilo mora izpolnjevati predpisano zavorno pot in predpisan povprečni polni pojemek za ustrezno kategorijo vozil, vendar dejansko ni treba izmeriti obeh parametrov;

| 1.4.1.2.4 | cesta mora biti ravna. |
| --- | --- |

1.4.1.2.4

cesta mora biti ravna.

1.4.2   Preskus tipa 0 pri odklopljenem motorju

Preskus se mora izvajati pri hitrosti, ki je predpisana za kategorijo, v katero spada vozilo, pri čemer za vrednosti, ki so predpisane v zvezi s tem, veljajo določena odstopanja. Doseči je treba najmanjši učinek, predpisan za vsako kategorijo.

1.4.3   Preskus tipa 0 z vklopljenim motorjem

| 1.4.3.1 | Izvajajo se tudi preskusi pri različnih hitrostih, pri čemer je najnižja hitrost enaka 30 % najvišje hitrosti vozila, najvišja hitrost pa je 80 % navedene hitrosti. Pri vozilih, ki so opremljena z napravo za omejevanje hitrosti, se mora ta omejena hitrost obravnavati kot najvišja hitrost vozila. Izmerijo se vrednosti največjega dejanskega zavornega učinka, pri čemer mora biti obnašanje vozila zabeleženo v poročilu o preskusu. Vlačilci za polpriklopnike, umetno obremenjeni za simuliranje učinkov obremenjenega polpriklopnika, se ne smejo preskušati pri hitrosti nad 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.1

Izvajajo se tudi preskusi pri različnih hitrostih, pri čemer je najnižja hitrost enaka 30 % najvišje hitrosti vozila, najvišja hitrost pa je 80 % navedene hitrosti. Pri vozilih, ki so opremljena z napravo za omejevanje hitrosti, se mora ta omejena hitrost obravnavati kot najvišja hitrost vozila. Izmerijo se vrednosti največjega dejanskega zavornega učinka, pri čemer mora biti obnašanje vozila zabeleženo v poročilu o preskusu. Vlačilci za polpriklopnike, umetno obremenjeni za simuliranje učinkov obremenjenega polpriklopnika, se ne smejo preskušati pri hitrosti nad 80 km/h.

| 1.4.3.2 | Izvesti se morajo nadaljnji preskusi z vklopljenim motorjem, in sicer od hitrosti, predpisane za kategorijo, v katero spada vozilo. Doseči je treba najmanjši učinek, predpisan za vsako kategorijo. Vlačilci za polpriklopnike, umetno obremenjeni za simuliranje učinkov obremenjenega polpriklopnika, se ne smejo preskušati pri hitrosti nad 80 km/h. |
| --- | --- |

1.4.3.2

Izvesti se morajo nadaljnji preskusi z vklopljenim motorjem, in sicer od hitrosti, predpisane za kategorijo, v katero spada vozilo. Doseči je treba najmanjši učinek, predpisan za vsako kategorijo. Vlačilci za polpriklopnike, umetno obremenjeni za simuliranje učinkov obremenjenega polpriklopnika, se ne smejo preskušati pri hitrosti nad 80 km/h.

1.4.4   Preskus tipa 0 za vozila kategorije O, opremljena s pnevmatskimi zavorami

| 1.4.4.1 | Zavorni učinek priklopnika se lahko izračuna iz zavornega razmerja vlečnega vozila s priklopnikom in izmerjene sile na vlečni sklopki ali v nekaterih primerih iz zavornega razmerja vlečnega vozila s priklopnikom, kjer zavira le priklopnik. Motor vlečnega vozila mora biti med preskusom zaviranja izklopljen.
  Ko zavira le priklopnik, se ob upoštevanju dodatne zavirane mase kot učinek šteje povprečni polni pojemek. |
| --- | --- |

1.4.4.1

Zavorni učinek priklopnika se lahko izračuna iz zavornega razmerja vlečnega vozila s priklopnikom in izmerjene sile na vlečni sklopki ali v nekaterih primerih iz zavornega razmerja vlečnega vozila s priklopnikom, kjer zavira le priklopnik. Motor vlečnega vozila mora biti med preskusom zaviranja izklopljen.

Ko zavira le priklopnik, se ob upoštevanju dodatne zavirane mase kot učinek šteje povprečni polni pojemek.

| 1.4.4.2 | Z izjemo primerov iz odstavkov 1.4.4.3 in 1.4.4.4 te priloge je treba za določitev zavornega razmerja priklopnika izmeriti zavorno razmerje vlečnega vozila s priklopnikom in silo na vlečni sklopki. Vlečno vozilo mora izpolnjevati zahteve iz Priloge 10 k temu pravilniku v zvezi z razmerjem TM/PM in tlakom pm. Zavorno razmerje priklopnika se izračuna z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  zR | = | zavorno razmerje priklopnika, |
| --- | --- | --- | --- |
| zR+M | = | zavorno razmerje vlečnega vozila s priklopnikom, |
| D | = | sila na vlečni sklopki,
  (vlečna sila: + D),
  (tlačna sila: – D), |
| PR | = | skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi priklopnika (Priloga 10). |

1.4.4.2

Z izjemo primerov iz odstavkov 1.4.4.3 in 1.4.4.4 te priloge je treba za določitev zavornega razmerja priklopnika izmeriti zavorno razmerje vlečnega vozila s priklopnikom in silo na vlečni sklopki. Vlečno vozilo mora izpolnjevati zahteve iz Priloge 10 k temu pravilniku v zvezi z razmerjem TM/PM in tlakom pm. Zavorno razmerje priklopnika se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

zR

=

zavorno razmerje priklopnika,

zR+M

=

zavorno razmerje vlečnega vozila s priklopnikom,

D

=

sila na vlečni sklopki,

(vlečna sila: + D),

(tlačna sila: – D),

PR

=

skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi priklopnika (Priloga 10).

| 1.4.4.3 | V primeru, da ima priklopnik povezan ali polpovezan zavorni sistem, pri katerem se pritisk v zavornih valjih med zaviranjem ne spreminja kljub premiku dinamičnih obremenitev po oseh, in v primeru polpriklopnikov se lahko zavira samo priklopnik. Zavorno razmerje priklopnika se izračuna z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  R | = | vrednost kotalnega upora = 0,01 |
| --- | --- | --- | --- |
| PM | = | skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi vlečnih vozil za priklopnike (Priloga 10). |

1.4.4.3

V primeru, da ima priklopnik povezan ali polpovezan zavorni sistem, pri katerem se pritisk v zavornih valjih med zaviranjem ne spreminja kljub premiku dinamičnih obremenitev po oseh, in v primeru polpriklopnikov se lahko zavira samo priklopnik. Zavorno razmerje priklopnika se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

R

=

vrednost kotalnega upora = 0,01

PM

=

skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi vlečnih vozil za priklopnike (Priloga 10).

| 1.4.4.4 | Prav tako se zavorno razmerje priklopnika lahko določi samo z zaviranjem priklopnika. V tem primeru se mora uporabiti enak tlak, kot je bil izmerjen v zavornih valjih med zaviranjem skupine vlačilca s priklopnikom. |
| --- | --- |

1.4.4.4

Prav tako se zavorno razmerje priklopnika lahko določi samo z zaviranjem priklopnika. V tem primeru se mora uporabiti enak tlak, kot je bil izmerjen v zavornih valjih med zaviranjem skupine vlačilca s priklopnikom.

1.5   Preskus tipa I (preskus pojemanja zavornega učinka)

1.5.1   Pri ponavljajočem se zaviranju

| 1.5.1.1 | Delovni zavorni sistemi vseh vozil na motorni pogon se preskusijo z večkratno zaporedno vključitvijo in sprostitvijo zavor obremenjenega vozila v skladu s pogoji iz spodnje preglednice:









  Kategorija vozil | Pogoji |
| --- | --- | --- |
| v1 [km/h] | v2 [km/h] | Δt [s] | n |
| M2 | 80 % vmax

  ≤100 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| N1 | 80 % vmax

  ≤ 120 | 1/2 v1 | 55 | 15 |
| M3, N2, N3 | 80 % vmax

  ≤ 60 | 1/2 v1 | 60 | 20 |

1.5.1.1

Delovni zavorni sistemi vseh vozil na motorni pogon se preskusijo z večkratno zaporedno vključitvijo in sprostitvijo zavor obremenjenega vozila v skladu s pogoji iz spodnje preglednice:

Kategorija vozil

Pogoji

v1 [km/h]

v2 [km/h]

Δt [s]

n

M2

80 % vmax

≤100

1/2 v1

55

15

N1

80 % vmax

≤ 120

1/2 v1

55

15

M3, N2, N3

80 % vmax

≤ 60

1/2 v1

60

20

pri čemer je:

| v1 | = | začetna hitrost ob začetku zaviranja, |
| --- | --- | --- |
| v2 | = | hitrost ob koncu zaviranja, |
| vmax | = | najvišja hitrost vozila, |
| n | = | število zaviranj, |
| Δt | = | trajanje cikla zaviranja: čas, ki poteče od začetka prvega do začetka drugega zaviranja. |

v1

=

začetna hitrost ob začetku zaviranja,

v2

=

hitrost ob koncu zaviranja,

vmax

=

najvišja hitrost vozila,

n

=

število zaviranj,

Δt

=

trajanje cikla zaviranja: čas, ki poteče od začetka prvega do začetka drugega zaviranja.

| 1.5.1.2 | Če zaradi značilnosti vozila ni mogoče upoštevati trajanja, predpisanega za Δt, se lahko trajanje podaljša; v vsakem primeru se poleg časa, potrebnega za zaviranje in pospeševanje vozila, v vsakem ciklu dovoli 10 sekund za stabilizacijo hitrosti v1. |
| --- | --- |

1.5.1.2

Če zaradi značilnosti vozila ni mogoče upoštevati trajanja, predpisanega za Δt, se lahko trajanje podaljša; v vsakem primeru se poleg časa, potrebnega za zaviranje in pospeševanje vozila, v vsakem ciklu dovoli 10 sekund za stabilizacijo hitrosti v1.

| 1.5.1.3 | Pri teh preskusih je treba silo, ki deluje na napravo za upravljanje, prilagoditi tako, da se doseže povprečni polni pojemek 3 m/s2 pri prvi uporabi zavor; ta sila mora ostati nespremenjena pri vseh nadaljnjih uporabah zavor. |
| --- | --- |

1.5.1.3

Pri teh preskusih je treba silo, ki deluje na napravo za upravljanje, prilagoditi tako, da se doseže povprečni polni pojemek 3 m/s2 pri prvi uporabi zavor; ta sila mora ostati nespremenjena pri vseh nadaljnjih uporabah zavor.

| 1.5.1.4 | Med uporabo zavor mora biti stalno vklopljeno najvišje prestavno razmerje (razen hitre prestave itd.). |
| --- | --- |

1.5.1.4

Med uporabo zavor mora biti stalno vklopljeno najvišje prestavno razmerje (razen hitre prestave itd.).

| 1.5.1.5 | Pri pospeševanju po zaviranju se mora menjalnik uporabljati tako, da se v čim krajšem času doseže hitrost v1 (največji pospešek, ki ga dopuščata motor in menjalnik). |
| --- | --- |

1.5.1.5

Pri pospeševanju po zaviranju se mora menjalnik uporabljati tako, da se v čim krajšem času doseže hitrost v1 (največji pospešek, ki ga dopuščata motor in menjalnik).

| 1.5.1.6 | Za vozila, ki ne morejo izvesti ciklov segrevanja zavor, se morajo preskusi izvajati tako, da se predpisana hitrost doseže pred prvim zaviranjem, potem se uporabi največji možni pospešek za ponovno doseganje hitrosti in nato se zaporedoma zavira pri hitrosti, doseženi ob koncu vsakega cikla, kot je za ustrezno kategorijo vozil določeno v odstavku 1.5.1.1 zgoraj. |
| --- | --- |

1.5.1.6

Za vozila, ki ne morejo izvesti ciklov segrevanja zavor, se morajo preskusi izvajati tako, da se predpisana hitrost doseže pred prvim zaviranjem, potem se uporabi največji možni pospešek za ponovno doseganje hitrosti in nato se zaporedoma zavira pri hitrosti, doseženi ob koncu vsakega cikla, kot je za ustrezno kategorijo vozil določeno v odstavku 1.5.1.1 zgoraj.

| 1.5.1.7 | Pri vozilih, ki so opremljena z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo biti zavore pred zgornjim preskusom tipa I po potrebi nastavljene v skladu z naslednjimi postopki:






  1.5.1.7.1 | pri vozilih, ki so opremljena s pnevmatskimi zavorami, morajo biti zavore nastavljene tako, da omogočajo delovanje naprave za samodejno nastavljanje zavor. Zato mora biti hod bata zavornega valja nastavljen na:
  so ≥ 1,1 × sre-adjust

  (zgornja mejna vrednost ne sme presegati vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec)
  pri čemer je:






  sre-adjust | hod bata za ponovno nastavitev v skladu s specifikacijo proizvajalca naprave za samodejno nastavljanje zavor, tj. hod bata, pri katerem se sproži ponovna nastavitev voznega profila zavore s tlakom v zavornem valju, ki je enak 15 % obratovalnega tlaka zavornega sistema, vendar ne manjši od 100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.1.7

Pri vozilih, ki so opremljena z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo biti zavore pred zgornjim preskusom tipa I po potrebi nastavljene v skladu z naslednjimi postopki:

1.5.1.7.1

pri vozilih, ki so opremljena s pnevmatskimi zavorami, morajo biti zavore nastavljene tako, da omogočajo delovanje naprave za samodejno nastavljanje zavor. Zato mora biti hod bata zavornega valja nastavljen na:

so ≥ 1,1 × sre-adjust

(zgornja mejna vrednost ne sme presegati vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec)

pri čemer je:

sre-adjust

hod bata za ponovno nastavitev v skladu s specifikacijo proizvajalca naprave za samodejno nastavljanje zavor, tj. hod bata, pri katerem se sproži ponovna nastavitev voznega profila zavore s tlakom v zavornem valju, ki je enak 15 % obratovalnega tlaka zavornega sistema, vendar ne manjši od 100 kPa.

Kadar po dogovoru s tehnično službo merjenje hoda bata zavornega valja ni izvedljivo, se je treba o začetni nastavitvi dogovoriti s tehnično službo.

Glede na zgornji pogoj mora biti zavora aktivirana 50-krat zapored s tlakom v zavornem valju, ki je enak 30 % obratovalnega tlaka zavornega sistema, vendar ne manjši od 200 kPa. Temu sledi enkratno zaviranje s tlakom v zavornem valju vsaj 650 kPa.

| 1.5.1.7.2 | Pri vozilih, ki so opremljena s hidravličnimi kolutnimi zavorami, se zahteve glede nastavljanja ne štejejo za potrebne. |
| --- | --- |

1.5.1.7.2

Pri vozilih, ki so opremljena s hidravličnimi kolutnimi zavorami, se zahteve glede nastavljanja ne štejejo za potrebne.

| 1.5.1.7.3 | Pri vozilih, ki so opremljena s hidravličnimi bobnastimi zavorami, mora nastavitev zavor določiti proizvajalec. |
| --- | --- |

1.5.1.7.3

Pri vozilih, ki so opremljena s hidravličnimi bobnastimi zavorami, mora nastavitev zavor določiti proizvajalec.

| 1.5.1.8 | Pri vozilih, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije B, mora biti stanje akumulatorjev vozila ob začetku preskusa takšno, da zavorna sila, ki jo prispeva električni regeneracijski zavorni sistem, ne presega najmanjše vrednosti, ki jo zagotavlja zasnova sistema.
  Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če so akumulatorji v enem od stanj polnjenja, navedenih pod četrto alinejo odstavka 1.4.1.2.2 zgoraj. |
| --- | --- |

1.5.1.8

Pri vozilih, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije B, mora biti stanje akumulatorjev vozila ob začetku preskusa takšno, da zavorna sila, ki jo prispeva električni regeneracijski zavorni sistem, ne presega najmanjše vrednosti, ki jo zagotavlja zasnova sistema.

Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če so akumulatorji v enem od stanj polnjenja, navedenih pod četrto alinejo odstavka 1.4.1.2.2 zgoraj.

1.5.2   Pri trajajočem zaviranju

| 1.5.2.1 | Delovne zavore priklopnikov kategorij O2 in O3 je treba preskušati tako, da je pri obremenjenem vozilu zavorna energija enaka energiji, ki je bila zabeležena v istem časovnem obdobju pri obremenjenem vozilu, ki vozi z nespremenjeno hitrostjo 40 km/h na razdalji 1,7 km po 7-odstotnem naklonu navzdol. |
| --- | --- |

1.5.2.1

Delovne zavore priklopnikov kategorij O2 in O3 je treba preskušati tako, da je pri obremenjenem vozilu zavorna energija enaka energiji, ki je bila zabeležena v istem časovnem obdobju pri obremenjenem vozilu, ki vozi z nespremenjeno hitrostjo 40 km/h na razdalji 1,7 km po 7-odstotnem naklonu navzdol.

| 1.5.2.2 | Preskus se lahko izvede na ravni cesti, pri čemer vlečno vozilo vleče priklopnik; med preskusom mora biti sila, ki deluje na napravo za upravljanje, prilagojena tako, da se vzdržuje nespremenljiv upor priklopnika (7 % največje skupne statične obremenitve osi priklopnika). Če moč, zagotovljena za vleko, ni zadostna, se preskus lahko opravi pri nižji hitrosti, vendar na večji razdalji, kot je prikazano v preglednici spodaj:






  Hitrost [km/h] | Razdalja [metri] |
| --- | --- | --- |
| 40 | 1 700 |
| 30 | 1 950 |
| 20 | 2 500 |
| 15 | 3 100 |

1.5.2.2

Preskus se lahko izvede na ravni cesti, pri čemer vlečno vozilo vleče priklopnik; med preskusom mora biti sila, ki deluje na napravo za upravljanje, prilagojena tako, da se vzdržuje nespremenljiv upor priklopnika (7 % največje skupne statične obremenitve osi priklopnika). Če moč, zagotovljena za vleko, ni zadostna, se preskus lahko opravi pri nižji hitrosti, vendar na večji razdalji, kot je prikazano v preglednici spodaj:

Hitrost [km/h]

Razdalja [metri]

40

1 700

30

1 950

20

2 500

15

3 100

| 1.5.2.3 | Pri priklopnikih, ki so opremljeni z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo biti zavore pred zgoraj predpisanim preskusom tipa I nastavljene v skladu s postopkom iz odstavka 1.7.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

1.5.2.3

Pri priklopnikih, ki so opremljeni z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo biti zavore pred zgoraj predpisanim preskusom tipa I nastavljene v skladu s postopkom iz odstavka 1.7.1.1 te priloge.

1.5.3   Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami

| 1.5.3.1 | Ob koncu preskusa tipa I (preskusa, opisanega v odstavku 1.5.1, ali preskusa, opisanega v odstavku 1.5.2 te priloge) je treba zavorni učinek delovnega zavornega sistema pri zaviranju s segretimi zavorami izmeriti pod enakimi pogoji (in zlasti pri uporabi nespremenjene sile za aktiviranje naprave za upravljanje, ki ni večja kot dejansko uporabljena povprečna sila) kot za preskus tipa 0 pri odklopljenem motorju (temperaturni pogoji so lahko različni).






  1.5.3.1.1 | Pri vozilih na motorni pogon zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami ne sme biti manjši od 80 % predpisanega zavornega učinka za zadevno kategorijo niti ne manjši od 60 % vrednosti, zabeležene pri preskusu tipa 0 pri odklopljenem motorju. |
| --- | --- | --- |

1.5.3.1

Ob koncu preskusa tipa I (preskusa, opisanega v odstavku 1.5.1, ali preskusa, opisanega v odstavku 1.5.2 te priloge) je treba zavorni učinek delovnega zavornega sistema pri zaviranju s segretimi zavorami izmeriti pod enakimi pogoji (in zlasti pri uporabi nespremenjene sile za aktiviranje naprave za upravljanje, ki ni večja kot dejansko uporabljena povprečna sila) kot za preskus tipa 0 pri odklopljenem motorju (temperaturni pogoji so lahko različni).

1.5.3.1.1

Pri vozilih na motorni pogon zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami ne sme biti manjši od 80 % predpisanega zavornega učinka za zadevno kategorijo niti ne manjši od 60 % vrednosti, zabeležene pri preskusu tipa 0 pri odklopljenem motorju.

| 1.5.3.1.2 | Pri vozilih, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije A, mora biti med uporabo zavor stalno vklopljena najvišja prestava, morebitna ločena naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja pa se ne sme uporabljati. |
| --- | --- |

1.5.3.1.2

Pri vozilih, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije A, mora biti med uporabo zavor stalno vklopljena najvišja prestava, morebitna ločena naprava za upravljanje električnega regeneracijskega zaviranja pa se ne sme uporabljati.

| 1.5.3.1.3 | Pri vozilih, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije B, se mora po opravljenih ciklih segrevanja zavor v skladu z odstavkom 1.5.1.6 te priloge preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami izvesti pri najvišji hitrosti, ki jo lahko vozilo doseže ob koncu cikla segrevanja zavor, razen če se lahko doseže hitrost iz odstavka 1.4.2 te priloge.
  Za primerjavo je treba preskus tipa 0 s hladnimi zavorami ponoviti od iste hitrosti in s podobnim prispevkom električnega regeneracijskega zaviranja, kot ga zagotavlja ustrezno stanje polnjenja akumulatorja, ki je bilo na voljo med preskusom zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami.
  Obnova zavornih oblog je dovoljena pred izvedbo preskusa zaradi primerjave zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami pri preskusu tipa 0 z zavornim učinkom pri preskusu s segretimi zavorami glede na merila iz odstavkov 1.5.3.1.1 in 1.5.3.2 te priloge. |
| --- | --- |

1.5.3.1.3

Pri vozilih, ki so opremljena z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije B, se mora po opravljenih ciklih segrevanja zavor v skladu z odstavkom 1.5.1.6 te priloge preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami izvesti pri najvišji hitrosti, ki jo lahko vozilo doseže ob koncu cikla segrevanja zavor, razen če se lahko doseže hitrost iz odstavka 1.4.2 te priloge.

Za primerjavo je treba preskus tipa 0 s hladnimi zavorami ponoviti od iste hitrosti in s podobnim prispevkom električnega regeneracijskega zaviranja, kot ga zagotavlja ustrezno stanje polnjenja akumulatorja, ki je bilo na voljo med preskusom zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami.

Obnova zavornih oblog je dovoljena pred izvedbo preskusa zaradi primerjave zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami pri preskusu tipa 0 z zavornim učinkom pri preskusu s segretimi zavorami glede na merila iz odstavkov 1.5.3.1.1 in 1.5.3.2 te priloge.

| 1.5.3.1.4 | Vendar pri priklopnikih zavorna sila segretih zavor na obodu koles, izmerjena pri preskusu pri hitrosti 40 km/h, ne sme biti manjša od 36 % največje statične obremenitve koles niti ne manjša od 60 % vrednosti, zabeležene pri preskusu tipa 0 pri enaki hitrosti. |
| --- | --- |

1.5.3.1.4

Vendar pri priklopnikih zavorna sila segretih zavor na obodu koles, izmerjena pri preskusu pri hitrosti 40 km/h, ne sme biti manjša od 36 % največje statične obremenitve koles niti ne manjša od 60 % vrednosti, zabeležene pri preskusu tipa 0 pri enaki hitrosti.

| 1.5.3.2 | Če vozilo na motorni pogon izpolnjuje zahtevo glede 60 % iz odstavka 1.5.3.1.1 zgoraj, vendar ne izpolnjuje zahteve glede 80 % iz odstavka 1.5.3.1.1 zgoraj, se lahko izvede dodaten preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, pri katerem se uporabi sila za aktiviranje naprave za upravljanje, ki ne presega sile, določene za ustrezno kategorijo vozil v odstavku 2 te priloge. Rezultati obeh preskusov morajo biti navedeni v poročilu. |
| --- | --- |

1.5.3.2

Če vozilo na motorni pogon izpolnjuje zahtevo glede 60 % iz odstavka 1.5.3.1.1 zgoraj, vendar ne izpolnjuje zahteve glede 80 % iz odstavka 1.5.3.1.1 zgoraj, se lahko izvede dodaten preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, pri katerem se uporabi sila za aktiviranje naprave za upravljanje, ki ne presega sile, določene za ustrezno kategorijo vozil v odstavku 2 te priloge. Rezultati obeh preskusov morajo biti navedeni v poročilu.

1.5.4   Preskus prostega teka

Pri motornih vozilih, ki so opremljena z napravami za samodejno nastavljanje zavor, se morajo zavore po opravljenih preskusih iz odstavka 1.5.3 zgoraj ohladiti do temperature, ki ustreza temperaturi hladnih zavor (tj. ≤ 100 °C), pri čemer je treba preveriti, ali vozilo omogoča prosti tek z izpolnjevanjem enega od naslednjih pogojev:

| (a) | kolesa se prosto obračajo (tj. jih je mogoče vrteti ročno); |
| --- | --- |

(a)

kolesa se prosto obračajo (tj. jih je mogoče vrteti ročno);

| (b) | potrjeno je, da se lahko preostali zavorni navor šteje za sprejemljivega, če asimptotične temperature ne presegajo povečanja temperature bobna/koluta za 80 °C, kadar vozilo vozi z nespremenjeno hitrostjo v = 60 km/h in s sproščenimi zavorami. |
| --- | --- |

(b)

potrjeno je, da se lahko preostali zavorni navor šteje za sprejemljivega, če asimptotične temperature ne presegajo povečanja temperature bobna/koluta za 80 °C, kadar vozilo vozi z nespremenjeno hitrostjo v = 60 km/h in s sproščenimi zavorami.

1.6   Preskus tipa II (preskus o obnašanju vozila med vožnjo po naklonu navzdol)

| 1.6.1 | Obremenjena vozila na motorni pogon je treba preskusiti tako, da je zavorna energija enaka energiji, ki je bila zabeležena v istem časovnem obdobju pri obremenjenem vozilu, ki vozi s povprečno hitrostjo 30 km/h na razdalji 6 km po 6-odstotnem naklonu navzdol, ob uporabi ustrezne prestave in trajnostnega zavornega sistema, če je vozilo opremljeno z njim. Uporabiti je treba tisto prestavo, ki omogoča, da število vrtljajev motorja (min–1) ne preseže največje vrednosti, ki jo je predpisal proizvajalec. |
| --- | --- |

1.6.1

Obremenjena vozila na motorni pogon je treba preskusiti tako, da je zavorna energija enaka energiji, ki je bila zabeležena v istem časovnem obdobju pri obremenjenem vozilu, ki vozi s povprečno hitrostjo 30 km/h na razdalji 6 km po 6-odstotnem naklonu navzdol, ob uporabi ustrezne prestave in trajnostnega zavornega sistema, če je vozilo opremljeno z njim. Uporabiti je treba tisto prestavo, ki omogoča, da število vrtljajev motorja (min–1) ne preseže največje vrednosti, ki jo je predpisal proizvajalec.

| 1.6.2 | Pri vozilih, pri katerih vso energijo prevzame samo motorna zavora, je dovoljeno odstopanje ± 5 km/h za povprečno hitrost, pri čemer mora biti vklopljena prestava, ki omogoča stabiliziranje hitrosti pri vrednosti, najbližji 30 km/h na 6-odstotnem naklonu navzdol. Če se učinek motorne zavore same določi z merjenjem pojemka, zadostuje, če je izmerjeni povprečni pojemek vsaj 0,5 m/s2. |
| --- | --- |

1.6.2

Pri vozilih, pri katerih vso energijo prevzame samo motorna zavora, je dovoljeno odstopanje ± 5 km/h za povprečno hitrost, pri čemer mora biti vklopljena prestava, ki omogoča stabiliziranje hitrosti pri vrednosti, najbližji 30 km/h na 6-odstotnem naklonu navzdol. Če se učinek motorne zavore same določi z merjenjem pojemka, zadostuje, če je izmerjeni povprečni pojemek vsaj 0,5 m/s2.

| 1.6.3 | Ob koncu preskusa je treba zavorni učinek delovnega zavornega sistema pri zaviranju s segretimi zavorami izmeriti pod enakimi pogoji kot za preskus tipa 0 pri odklopljenem motorju (temperaturni pogoji so lahko različni). Pri tem zavornem učinku pri zaviranju s segretimi zavorami zavorna pot ne sme presegati naslednjih vrednosti, povprečni polni pojemek pa ne sme biti manjši od naslednjih vrednosti, pri čemer sila za aktiviranje naprave za upravljanje ne sme presegati 70 daN:






  kategorija M3 | 0,15 v + (1,33 v2/130) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 3,75 m/s2), |
| --- | --- | --- |
| kategorija N3 | 0,15 v + (1,33 v2/115) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 3,3 m/s2). |

1.6.3

Ob koncu preskusa je treba zavorni učinek delovnega zavornega sistema pri zaviranju s segretimi zavorami izmeriti pod enakimi pogoji kot za preskus tipa 0 pri odklopljenem motorju (temperaturni pogoji so lahko različni). Pri tem zavornem učinku pri zaviranju s segretimi zavorami zavorna pot ne sme presegati naslednjih vrednosti, povprečni polni pojemek pa ne sme biti manjši od naslednjih vrednosti, pri čemer sila za aktiviranje naprave za upravljanje ne sme presegati 70 daN:

kategorija M3

0,15 v + (1,33 v2/130) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 3,75 m/s2),

kategorija N3

0,15 v + (1,33 v2/115) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 3,3 m/s2).

| 1.6.4 | Za vozila, navedena v odstavkih 1.8.1.1, 1.8.1.2 in 1.8.1.3 spodaj, je treba namesto preskusa tipa II izvesti preskus tipa IIA, ki je opisan v odstavku 1.8 spodaj. |
| --- | --- |

1.6.4

Za vozila, navedena v odstavkih 1.8.1.1, 1.8.1.2 in 1.8.1.3 spodaj, je treba namesto preskusa tipa II izvesti preskus tipa IIA, ki je opisan v odstavku 1.8 spodaj.

1.7   Preskus tipa III (preskus pojemanja zavornega učinka za vozila kategorije O4)

1.7.1   Preskus na progi za preskušanje

| 1.7.1.1 | Zavore morajo biti pred spodnjim preskusom tipa III po potrebi nastavljene v skladu z naslednjimi postopki:






  1.7.1.1.1 | pri priklopnikih, ki so opremljeni s pnevmatskimi zavorami, morajo biti zavore nastavljene tako, da omogočajo delovanje naprave za samodejno nastavljanje zavor. Zato mora biti hod bata zavornega valja nastavljen na s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (zgornja mejna vrednost ne sme presegati vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec):
  pri čemer je:
  sre-adjust hod bata za ponovno nastavitev v skladu s specifikacijo proizvajalca naprave za samodejno nastavljanje zavor, tj. hod bata, pri katerem se sproži ponovna nastavitev voznega profila zavore s tlakom v zavornem valju 100 kPa.
  Kadar po dogovoru s tehnično službo merjenje hoda bata zavornega valja ni izvedljivo, se je treba o začetni nastavitvi dogovoriti s tehnično službo.
  V skladu z zgornjim pogojem je treba zavoro s tlakom v zavornem valju 200 kPa aktivirati 50-krat zapored. Temu sledi enkratno zaviranje s tlakom v zavornem valju vsaj 650 kPa. |
| --- | --- | --- |

1.7.1.1

Zavore morajo biti pred spodnjim preskusom tipa III po potrebi nastavljene v skladu z naslednjimi postopki:

1.7.1.1.1

pri priklopnikih, ki so opremljeni s pnevmatskimi zavorami, morajo biti zavore nastavljene tako, da omogočajo delovanje naprave za samodejno nastavljanje zavor. Zato mora biti hod bata zavornega valja nastavljen na s0 ≥ 1,1 × sre-adjust (zgornja mejna vrednost ne sme presegati vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec):

pri čemer je:

sre-adjust hod bata za ponovno nastavitev v skladu s specifikacijo proizvajalca naprave za samodejno nastavljanje zavor, tj. hod bata, pri katerem se sproži ponovna nastavitev voznega profila zavore s tlakom v zavornem valju 100 kPa.

Kadar po dogovoru s tehnično službo merjenje hoda bata zavornega valja ni izvedljivo, se je treba o začetni nastavitvi dogovoriti s tehnično službo.

V skladu z zgornjim pogojem je treba zavoro s tlakom v zavornem valju 200 kPa aktivirati 50-krat zapored. Temu sledi enkratno zaviranje s tlakom v zavornem valju vsaj 650 kPa.

| 1.7.1.1.2 | Pri priklopnikih, ki so opremljeni s hidravličnimi kolutnimi zavorami, se zahteve glede nastavljanja ne štejejo za potrebne. |
| --- | --- |

1.7.1.1.2

Pri priklopnikih, ki so opremljeni s hidravličnimi kolutnimi zavorami, se zahteve glede nastavljanja ne štejejo za potrebne.

| 1.7.1.1.3 | Pri priklopnikih, ki so opremljeni s hidravličnimi bobnastimi zavorami, mora nastavitev zavor določiti proizvajalec. |
| --- | --- |

1.7.1.1.3

Pri priklopnikih, ki so opremljeni s hidravličnimi bobnastimi zavorami, mora nastavitev zavor določiti proizvajalec.

| 1.7.1.2 | Za preskuse na cesti veljajo naslednji pogoji:






  Število zaviranj | 20 |
| --- | --- | --- |
| Trajanje cikla zaviranja | 60 s |
| Začetna hitrost ob začetku zaviranja | 60 km/h |
| Uporaba zavor | Pri teh preskusih je treba silo, ki deluje na napravo za upravljanje, prilagoditi tako, da se doseže povprečni polni pojemek 3 m/s2 glede na maso priklopnika PR pri prvi uporabi zavor; ta sila mora ostati nespremenjena pri vseh nadaljnjih uporabah zavor. |

1.7.1.2

Za preskuse na cesti veljajo naslednji pogoji:

Število zaviranj

20

Trajanje cikla zaviranja

60 s

Začetna hitrost ob začetku zaviranja

60 km/h

Uporaba zavor

Pri teh preskusih je treba silo, ki deluje na napravo za upravljanje, prilagoditi tako, da se doseže povprečni polni pojemek 3 m/s2 glede na maso priklopnika PR pri prvi uporabi zavor; ta sila mora ostati nespremenjena pri vseh nadaljnjih uporabah zavor.

Zavorno razmerje priklopnika se izračuna z enačbo, navedeno v odstavku 1.4.4.3 te priloge:

Formula

Hitrost ob koncu zaviranja (odstavek 3.1.5. Dodatka 2 k Prilogi 11):

Formula

pri čemer je:

| zR | – | zavorno razmerje priklopnika, |
| --- | --- | --- |
| zR+M | – | zavorno razmerje skupine vozil (motorno vozilo in priklopnik), |
| R | – | vrednost kotalnega upora = 0,01, |
| PM | – | skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi vlečnega vozila za priklopnik (kg), |
| PR | – | skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi priklopnika (kg), |
| P1 | – | del mase priklopnika, ki jo nosijo nezavirane osi (kg), |
| P2 | – | del mase priklopnika, ki jo nosijo zavirane osi (kg), |
| v1 | – | začetna hitrost (km/h), |
| v2 | – | končna hitrost (km/h). |

zR

–

zavorno razmerje priklopnika,

zR+M

–

zavorno razmerje skupine vozil (motorno vozilo in priklopnik),

R

–

vrednost kotalnega upora = 0,01,

PM

–

skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi vlečnega vozila za priklopnik (kg),

PR

–

skupna normalna statična reakcija med površino ceste in kolesi priklopnika (kg),

P1

–

del mase priklopnika, ki jo nosijo nezavirane osi (kg),

P2

–

del mase priklopnika, ki jo nosijo zavirane osi (kg),

v1

–

začetna hitrost (km/h),

v2

–

končna hitrost (km/h).

1.7.2   Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami

Ob koncu preskusa v skladu z odstavkom 1.7.1 je treba zavorni učinek delovnega zavornega sistema pri zaviranju s segretimi zavorami izmeriti pod enakimi pogoji kot za preskus tipa 0, vendar pod drugačnimi temperaturnimi pogoji in z začetno hitrostjo 60 km/h. Zavorna sila segretih zavor na obodu koles ne sme biti manjša od 40 odstotkov največje statične obremenitve vseh koles niti ne manjša od 60 odstotkov vrednosti, ki je zabeležena pri preskusu tipa 0 pri isti hitrosti.

1.7.3   Preskus prostega teka

Po opravljenih preskusih iz odstavka 1.7.2 zgoraj se morajo zavore ohladiti do temperature, ki ustreza temperaturi hladnih zavor (tj. ≤ 100 °C), pri čemer je treba preveriti, ali priklopnik omogoča prosti tek z izpolnjevanjem enega od naslednjih pogojev:

| (a) | kolesa se prosto obračajo (tj. jih je mogoče vrteti ročno); |
| --- | --- |

(a)

kolesa se prosto obračajo (tj. jih je mogoče vrteti ročno);

| (b) | potrjeno je, da se lahko preostali zavorni navor šteje za sprejemljivega, če asimptotične temperature ne presegajo povečanja temperature bobna/koluta za 80 °C, kadar priklopnik vozi z nespremenjeno hitrostjo v = 60 km/h in s sproščenimi zavorami. |
| --- | --- |

(b)

potrjeno je, da se lahko preostali zavorni navor šteje za sprejemljivega, če asimptotične temperature ne presegajo povečanja temperature bobna/koluta za 80 °C, kadar priklopnik vozi z nespremenjeno hitrostjo v = 60 km/h in s sproščenimi zavorami.

1.8   Preskus tipa IIA (trajnostni zavorni učinek)

1.8.1   Preskus tipa IIA se uporablja za vozila naslednjih kategorij:

| 1.8.1.1 | vozila kategorije M3, ki spadajo v razred II, III ali B, kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E:3); |
| --- | --- |

1.8.1.1

vozila kategorije M3, ki spadajo v razred II, III ali B, kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E:3);

| 1.8.1.2 | vozila kategorije N3, ki lahko vlečejo priklopnik kategorije O4. Če največja masa presega 26 ton, se preskusna masa omeji na 26 ton, če pa masa neobremenjenega vozila presega maso 26 ton, se mora ta masa upoštevati pri izračunu; |
| --- | --- |

1.8.1.2

vozila kategorije N3, ki lahko vlečejo priklopnik kategorije O4. Če največja masa presega 26 ton, se preskusna masa omeji na 26 ton, če pa masa neobremenjenega vozila presega maso 26 ton, se mora ta masa upoštevati pri izračunu;

| 1.8.1.3 | nekatera vozila, za katera velja ADR (glej Prilogo 5). |
| --- | --- |

1.8.1.3

nekatera vozila, za katera velja ADR (glej Prilogo 5).

1.8.2   Preskusni pogoji in zahteve glede učinka

| 1.8.2.1 | Učinek trajnostnega zavornega sistema je treba preskušati pri največji masi vozila ali skupine vozil. |
| --- | --- |

1.8.2.1

Učinek trajnostnega zavornega sistema je treba preskušati pri največji masi vozila ali skupine vozil.

| 1.8.2.2 | Obremenjena vozila je treba preskusiti tako, da je zavorna energija enaka energiji, ki je zabeležena v istem časovnem obdobju pri obremenjenem vozilu, ki vozi s povprečno hitrostjo 30 km/h na razdalji 6 km po 7-odstotnem naklonu navzdol. Med preskusom delovni, pomožni in parkirni zavorni sistemi ne smejo biti vklopljeni. Uporabiti je treba tisto prestavo, ki omogoča, da število vrtljajev motorja ne preseže največje vrednosti, ki jo je predpisal proizvajalec. Uporabi se lahko vgrajeni trajnostni zavorni sistem, če je ustrezno stopnjevan, tako da se delovni zavorni sistem ne vklopi; to je mogoče preveriti tako, da se pregleda, ali so zavore še vedno hladne, kot je določeno v odstavku 1.4.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

1.8.2.2

Obremenjena vozila je treba preskusiti tako, da je zavorna energija enaka energiji, ki je zabeležena v istem časovnem obdobju pri obremenjenem vozilu, ki vozi s povprečno hitrostjo 30 km/h na razdalji 6 km po 7-odstotnem naklonu navzdol. Med preskusom delovni, pomožni in parkirni zavorni sistemi ne smejo biti vklopljeni. Uporabiti je treba tisto prestavo, ki omogoča, da število vrtljajev motorja ne preseže največje vrednosti, ki jo je predpisal proizvajalec. Uporabi se lahko vgrajeni trajnostni zavorni sistem, če je ustrezno stopnjevan, tako da se delovni zavorni sistem ne vklopi; to je mogoče preveriti tako, da se pregleda, ali so zavore še vedno hladne, kot je določeno v odstavku 1.4.1.1 te priloge.

| 1.8.2.3 | Pri vozilih, pri katerih vso energijo prevzame samo motorna zavora, je dovoljeno odstopanje ± 5 km/h za povprečno hitrost, pri čemer mora biti vklopljena prestava, ki omogoča stabiliziranje hitrosti pri vrednosti, najbližji 30 km/h na 7-odstotnem naklonu navzdol. Če se učinek motorne zavore same določi z merjenjem pojemka, zadostuje, če je izmerjeni povprečni pojemek vsaj 0,6 m/s2. |
| --- | --- |

1.8.2.3

Pri vozilih, pri katerih vso energijo prevzame samo motorna zavora, je dovoljeno odstopanje ± 5 km/h za povprečno hitrost, pri čemer mora biti vklopljena prestava, ki omogoča stabiliziranje hitrosti pri vrednosti, najbližji 30 km/h na 7-odstotnem naklonu navzdol. Če se učinek motorne zavore same določi z merjenjem pojemka, zadostuje, če je izmerjeni povprečni pojemek vsaj 0,6 m/s2.

2.   UČINEK ZAVORNIH SISTEMOV VOZIL KATEGORIJ M2, M3 IN N

2.1   Delovni zavorni sistem

| 2.1.1 | Delovne zavore vozil kategorij M2, M3 in N je treba preskusiti pod pogoji, navedenimi v naslednji preglednici: | Kategorija | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tip preskusa | 0-I | 0-I-II ali IIA | 0-I | 0-I | 0-I-II |
| Preskus tipa 0 pri odklopljenem motorju | v | 60 km/h | 60 km/h | 80 km/h | 60 km/h | 60 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 5,0 m/s2 |
| Preskus tipa 0 z vklopljenim motorjem | v = 0,80 vmax, vendar ne presega | 100 km/h | 90 km/h | 120 km/h | 100 km/h | 90 km/h |
| s ≤ | |
| dm ≥ | 4,0 m/s2 |
| | F ≤ | 70 daN |

2.1.1

Delovne zavore vozil kategorij M2, M3 in N je treba preskusiti pod pogoji, navedenimi v naslednji preglednici:

Kategorija

M2

M3

N1

N2

N3

Tip preskusa

0-I

0-I-II ali IIA

0-I

0-I

0-I-II

Preskus tipa 0 pri odklopljenem motorju

v

60 km/h

60 km/h

80 km/h

60 km/h

60 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

5,0 m/s2

Preskus tipa 0 z vklopljenim motorjem

v = 0,80 vmax, vendar ne presega

100 km/h

90 km/h

120 km/h

100 km/h

90 km/h

s ≤

Formula

dm ≥

4,0 m/s2

F ≤

70 daN

pri čemer je:

| v | = | predpisana preskusna hitrost v km/h, |
| --- | --- | --- |
| s | = | zavorna pot v metrih, |
| dm | = | povprečni polni pojemek v m/s2, |
| F | = | sila, ki deluje na stopalko, v daN, |
| vmax | = | največja hitrost vozila v km/h. |

v

=

predpisana preskusna hitrost v km/h,

s

=

zavorna pot v metrih,

dm

=

povprečni polni pojemek v m/s2,

F

=

sila, ki deluje na stopalko, v daN,

vmax

=

največja hitrost vozila v km/h.

| 2.1.2 | Pri vozilu na motorni pogon, ki lahko vleče nezaviran priklopnik, je treba doseči najmanjši učinek, ki je predpisan za ustrezno kategorijo vozila na motorni pogon (za preskus tipa 0 z odklopljenim motorjem), ko je nezaviran priklopnik priključen na vozilo na motorni pogon in je obremenjen do največje mase, ki jo določi proizvajalec vozila na motorni pogon.
  Učinek skupine vozil je treba preveriti z izračuni, ki se nanašajo na največji zavorni učinek, ki ga (obremenjeno) vozilo na motorni pogon samo dejansko doseže med preskusom tipa 0 z odklopljenim motorjem, z naslednjo enačbo (praktični preskusi s priključenim nezaviranim priklopnikom niso potrebni):



  pri čemer je:







  dM+R | = | izračunan povprečni polni pojemek vozila na motorni pogon, ko je nanj priključen nezaviran priklopnik, v m/s2, |
| --- | --- | --- | --- |
| dM | = | največji povprečni polni pojemek samega vozila na motorni pogon, ki se doseže med preskusom tipa 0 z odklopljenim motorjem, v m/s2, |
| PM | = | masa vozila na motorni pogon (obremenjenega), |
| PR | = | največja masa nezaviranega priklopnika, ki se lahko priključi, kot navaja proizvajalec vozila na motorni pogon. |

2.1.2

Pri vozilu na motorni pogon, ki lahko vleče nezaviran priklopnik, je treba doseči najmanjši učinek, ki je predpisan za ustrezno kategorijo vozila na motorni pogon (za preskus tipa 0 z odklopljenim motorjem), ko je nezaviran priklopnik priključen na vozilo na motorni pogon in je obremenjen do največje mase, ki jo določi proizvajalec vozila na motorni pogon.

Učinek skupine vozil je treba preveriti z izračuni, ki se nanašajo na največji zavorni učinek, ki ga (obremenjeno) vozilo na motorni pogon samo dejansko doseže med preskusom tipa 0 z odklopljenim motorjem, z naslednjo enačbo (praktični preskusi s priključenim nezaviranim priklopnikom niso potrebni):

Formula

pri čemer je:

dM+R

=

izračunan povprečni polni pojemek vozila na motorni pogon, ko je nanj priključen nezaviran priklopnik, v m/s2,

dM

=

največji povprečni polni pojemek samega vozila na motorni pogon, ki se doseže med preskusom tipa 0 z odklopljenim motorjem, v m/s2,

PM

=

masa vozila na motorni pogon (obremenjenega),

PR

=

največja masa nezaviranega priklopnika, ki se lahko priključi, kot navaja proizvajalec vozila na motorni pogon.

2.2   Pomožni zavorni sistem

| 2.2.1 | Čeprav se naprava za upravljanje, ki aktivira pomožni zavorni sistem, uporablja tudi za druge zavorne funkcije, mora pomožni zavorni sistem omogočiti zavorno pot, ki ne presega naslednjih vrednosti, in povprečni polni pojemek, ki ni manjši od naslednjih vrednosti:






  kategoriji M2, M3 | 0,15 v + (2 v2/130) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 2,5 m/s2), |
| --- | --- | --- |
| kategorija N | 0,15 v + (2 v2/115) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 2,2 m/s2). |

2.2.1

Čeprav se naprava za upravljanje, ki aktivira pomožni zavorni sistem, uporablja tudi za druge zavorne funkcije, mora pomožni zavorni sistem omogočiti zavorno pot, ki ne presega naslednjih vrednosti, in povprečni polni pojemek, ki ni manjši od naslednjih vrednosti:

kategoriji M2, M3

0,15 v + (2 v2/130) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 2,5 m/s2),

kategorija N

0,15 v + (2 v2/115) (drugi izraz ustreza povprečnemu polnemu pojemku dm = 2,2 m/s2).

| 2.2.2 | Če je naprava za upravljanje ročna, je treba predpisani učinek doseči tako, da na napravo za upravljanje deluje sila, ki ne presega 60 daN, pri čemer mora biti naprava za upravljanje nameščena tako, da jo lahko voznik enostavno in hitro prime. |
| --- | --- |

2.2.2

Če je naprava za upravljanje ročna, je treba predpisani učinek doseči tako, da na napravo za upravljanje deluje sila, ki ne presega 60 daN, pri čemer mora biti naprava za upravljanje nameščena tako, da jo lahko voznik enostavno in hitro prime.

| 2.2.3 | Če je naprava za upravljanje stopalka, je treba predpisani učinek doseči tako, da na napravo za upravljanje deluje sila, ki ne presega 70 daN, pri čemer mora biti naprava za upravljanje nameščena tako, da jo lahko voznik enostavno in hitro prime. |
| --- | --- |

2.2.3

Če je naprava za upravljanje stopalka, je treba predpisani učinek doseči tako, da na napravo za upravljanje deluje sila, ki ne presega 70 daN, pri čemer mora biti naprava za upravljanje nameščena tako, da jo lahko voznik enostavno in hitro prime.

| 2.2.4 | Učinek pomožnega zavornega sistema je treba preveriti s preskusom tipa 0 z odklopljenim motorjem, in sicer od naslednjih začetnih hitrosti:







  M2: 60 km/h | M3: 60 km/h | |
| --- | --- | --- | --- |
| N1: 70 km/h | N2: 50 km/h | N3: 40 km/h |

2.2.4

Učinek pomožnega zavornega sistema je treba preveriti s preskusom tipa 0 z odklopljenim motorjem, in sicer od naslednjih začetnih hitrosti:

M2: 60 km/h

M3: 60 km/h

N1: 70 km/h

N2: 50 km/h

N3: 40 km/h

| 2.2.5 | Preskus učinkovitosti pomožnega zaviranja je treba izvesti s simuliranjem dejanskih pogojev pri okvari delovnega zavornega sistema. |
| --- | --- |

2.2.5

Preskus učinkovitosti pomožnega zaviranja je treba izvesti s simuliranjem dejanskih pogojev pri okvari delovnega zavornega sistema.

| 2.2.6 | Pri vozilih, ki so opremljena z električnimi regeneracijskimi zavornimi sistemi, je treba zavorni učinek dodatno pregledati pri naslednjih dveh okvarah:






  2.2.6.1 | pri popolni okvari električnega sestavnega dela delovnega zavornega sistema; |
| --- | --- | --- |

2.2.6

Pri vozilih, ki so opremljena z električnimi regeneracijskimi zavornimi sistemi, je treba zavorni učinek dodatno pregledati pri naslednjih dveh okvarah:

2.2.6.1

pri popolni okvari električnega sestavnega dela delovnega zavornega sistema;

| 2.2.6.2 | v primeru, ko zaradi okvare električni sestavni del ustvari največjo zavorno silo. |
| --- | --- |

2.2.6.2

v primeru, ko zaradi okvare električni sestavni del ustvari največjo zavorno silo.

2.3   Parkirni zavorni sistem

| 2.3.1 | Parkirni zavorni sistem mora biti zmožen obdržati obremenjeno vozilo v mirovanju na 18-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol, tudi če je kombiniran z enim od drugih zavornih sistemov. |
| --- | --- |

2.3.1

Parkirni zavorni sistem mora biti zmožen obdržati obremenjeno vozilo v mirovanju na 18-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol, tudi če je kombiniran z enim od drugih zavornih sistemov.

| 2.3.2 | Pri vozilih, na katera se lahko priključi priklopnik, mora biti parkirni zavorni sistem vlečnega vozila zmožen obdržati skupino vozil v mirovanju na 12-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol. |
| --- | --- |

2.3.2

Pri vozilih, na katera se lahko priključi priklopnik, mora biti parkirni zavorni sistem vlečnega vozila zmožen obdržati skupino vozil v mirovanju na 12-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol.

| 2.3.3 | Če je naprava za upravljanje ročna, sila, ki deluje nanjo, ne sme presegati 60 daN. |
| --- | --- |

2.3.3

Če je naprava za upravljanje ročna, sila, ki deluje nanjo, ne sme presegati 60 daN.

| 2.3.4 | Če je naprava za upravljanje stopalka, sila, ki deluje nanjo, ne sme presegati 70 daN. |
| --- | --- |

2.3.4

Če je naprava za upravljanje stopalka, sila, ki deluje nanjo, ne sme presegati 70 daN.

| 2.3.5 | Sprejemljiv je parkirni zavorni sistem, ki ga je treba večkrat aktivirati, preden se doseže predpisani učinek. |
| --- | --- |

2.3.5

Sprejemljiv je parkirni zavorni sistem, ki ga je treba večkrat aktivirati, preden se doseže predpisani učinek.

| 2.3.6 | Za pregled skladnosti z zahtevo iz odstavka 5.2.1.2.4 tega pravilnika je treba preskus tipa 0 izvesti z odklopljenim motorjem in začetno preskusno hitrostjo 30 km/h. Povprečni polni pojemek ob aktiviranju naprave za upravljanje parkirnega zavornega sistema in pojemek tik pred ustavitvijo vozila ne smeta biti manjša od 1,5 m/s2. Preskus je treba izvajati z obremenjenim vozilom.
  Sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavor, ne sme presegati določenih vrednosti. |
| --- | --- |

2.3.6

Za pregled skladnosti z zahtevo iz odstavka 5.2.1.2.4 tega pravilnika je treba preskus tipa 0 izvesti z odklopljenim motorjem in začetno preskusno hitrostjo 30 km/h. Povprečni polni pojemek ob aktiviranju naprave za upravljanje parkirnega zavornega sistema in pojemek tik pred ustavitvijo vozila ne smeta biti manjša od 1,5 m/s2. Preskus je treba izvajati z obremenjenim vozilom.

Sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavor, ne sme presegati določenih vrednosti.

2.4   Preostali zavorni učinek po okvari prenosnega sistema

| 2.4.1 | V primeru okvare na delu prenosnega sistema mora preostali zavorni učinek delovnega zavornega sistema omogočiti doseganje zavorne poti, ki ne presega naslednjih vrednosti, in povprečnega polnega pojemka, ki ni manjši od naslednjih vrednosti, ko se na napravi za upravljanje uporabi sila, ki ne presega 70 daN, pri preskusu tipa 0 z odklopljenim motorjem od naslednjih začetnih hitrosti za ustrezno kategorijo vozil:

  Zavorna pot (m) in povprečni polni pojemek (dm) [m/s2]











  Kategorija vozila | v
  [km/h] | Zavorna pot pri OBREMENJENEM VOZILU
  [m] | dm

  [m/s2] | Zavorna pot pri NEOBREMENJENEM VOZILU
  [m] | dm

  [m/s2] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M2 | 60 | 0,15 v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15 v + (100/25) · (v2/130) | 1,3 |
| M3 | 60 | 0,15 v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 | 0,15 v + (100/30) · (v2/130) | 1,5 |
| N1 | 70 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15 v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N2 | 50 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15 v + (100/25) · (v2/115) | 1,1 |
| N3 | 40 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 | 0,15 v + (100/30) · (v2/115) | 1,3 |

2.4.1

V primeru okvare na delu prenosnega sistema mora preostali zavorni učinek delovnega zavornega sistema omogočiti doseganje zavorne poti, ki ne presega naslednjih vrednosti, in povprečnega polnega pojemka, ki ni manjši od naslednjih vrednosti, ko se na napravi za upravljanje uporabi sila, ki ne presega 70 daN, pri preskusu tipa 0 z odklopljenim motorjem od naslednjih začetnih hitrosti za ustrezno kategorijo vozil:

Zavorna pot (m) in povprečni polni pojemek (dm) [m/s2]

Kategorija vozila

v

[km/h]

Zavorna pot pri OBREMENJENEM VOZILU

[m]

dm

[m/s2]

Zavorna pot pri NEOBREMENJENEM VOZILU

[m]

dm

[m/s2]

M2

60

0,15 v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15 v + (100/25) · (v2/130)

1,3

M3

60

0,15 v + (100/30) · (v2/130)

1,5

0,15 v + (100/30) · (v2/130)

1,5

N1

70

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15 v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N2

50

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15 v + (100/25) · (v2/115)

1,1

N3

40

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

0,15 v + (100/30) · (v2/115)

1,3

| 2.4.2 | Preskus preostalega zavornega učinka je treba izvajati s simuliranjem dejanskih pogojev pri okvari delovnega zavornega sistema. |
| --- | --- |

2.4.2

Preskus preostalega zavornega učinka je treba izvajati s simuliranjem dejanskih pogojev pri okvari delovnega zavornega sistema.

3.   UČINEK ZAVORNIH SISTEMOV VOZIL KATEGORIJE O

3.1   Delovni zavorni sistem

| 3.1.1 | Določbe v zvezi s preskusi vozil kategorije O1:
  Kadar je delovni zavorni sistem obvezen, mora učinek tega sistema izpolnjevati zahteve, ki so določene za vozila kategorij O2 in O3. |
| --- | --- |

3.1.1

Določbe v zvezi s preskusi vozil kategorije O1:

Kadar je delovni zavorni sistem obvezen, mora učinek tega sistema izpolnjevati zahteve, ki so določene za vozila kategorij O2 in O3.

| 3.1.2 | Določbe v zvezi s preskusi vozil kategorij O2 in O3:






  3.1.2.1 | če je delovni zavorni sistem povezanega ali polpovezanega tipa, mora biti vsota sil, ki delujejo na obod zaviranih koles, vsaj x % največje statične obremenitve koles, pri čemer ima x naslednje vrednosti: | x [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| priklopnik, obremenjen in neobremenjen: | 50 |
| polpriklopnik, obremenjen in neobremenjen: | 45 |
| priklopnik s centralno osjo, obremenjen in neobremenjen: | 50 |

3.1.2

Določbe v zvezi s preskusi vozil kategorij O2 in O3:

3.1.2.1

če je delovni zavorni sistem povezanega ali polpovezanega tipa, mora biti vsota sil, ki delujejo na obod zaviranih koles, vsaj x % največje statične obremenitve koles, pri čemer ima x naslednje vrednosti:

x [%]

priklopnik, obremenjen in neobremenjen:

50

polpriklopnik, obremenjen in neobremenjen:

45

priklopnik s centralno osjo, obremenjen in neobremenjen:

50

| 3.1.2.2 | če je priklopnik opremljen s pnevmatskim zavornim sistemom, tlak v napajalnem vodu med preskusom zavor ne sme presegati 700 kPa, vrednost signala v upravljalnem vodu pa ne sme presegati naslednjih vrednosti glede na napeljavo:






  (a) | 650 kPa v pnevmatskem upravljalnem vodu; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.2

če je priklopnik opremljen s pnevmatskim zavornim sistemom, tlak v napajalnem vodu med preskusom zavor ne sme presegati 700 kPa, vrednost signala v upravljalnem vodu pa ne sme presegati naslednjih vrednosti glede na napeljavo:

(a)

650 kPa v pnevmatskem upravljalnem vodu;

| (b) | digitalna vrednost, ki ustreza 650 kPa v električnem upravljalnem vodu (kot je določeno v standardu ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

(b)

digitalna vrednost, ki ustreza 650 kPa v električnem upravljalnem vodu (kot je določeno v standardu ISO 11992:2003).

Preskusna hitrost je 60 km/h. Za primerjavo z rezultatom preskusa tipa I je treba z obremenjenim vozilom izvesti dodaten preskus pri hitrosti 40 km/h.

| 3.1.2.3 | Če je zavorni sistem vztrajnostnega tipa, mora izpolnjevati zahteve iz Priloge 12 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.2.3

Če je zavorni sistem vztrajnostnega tipa, mora izpolnjevati zahteve iz Priloge 12 k temu pravilniku.

| 3.1.2.4 | Poleg tega je treba za vozila izvesti preskus tipa I. |
| --- | --- |

3.1.2.4

Poleg tega je treba za vozila izvesti preskus tipa I.

| 3.1.2.5 | Pri preskusu tipa I za polpriklopnik mora masa, ki jo zavirajo njegove osi, ustrezati največjim obremenitvam osi (brez obremenitve kraljevega čepa). |
| --- | --- |

3.1.2.5

Pri preskusu tipa I za polpriklopnik mora masa, ki jo zavirajo njegove osi, ustrezati največjim obremenitvam osi (brez obremenitve kraljevega čepa).

| 3.1.3 | Določbe v zvezi s preskusi vozil kategorije O4:






  3.1.3.1 | če je delovni zavorni sistem povezanega ali polpovezanega tipa, mora biti vsota sil, ki delujejo na obod zaviranih koles, vsaj x % največje statične obremenitve koles, pri čemer ima x naslednje vrednosti: | x [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| priklopnik, obremenjen in neobremenjen: | 50 |
| polpriklopnik, obremenjen in neobremenjen: | 45 |
| priklopnik s centralno osjo, obremenjen in neobremenjen: | 50 |

3.1.3

Določbe v zvezi s preskusi vozil kategorije O4:

3.1.3.1

če je delovni zavorni sistem povezanega ali polpovezanega tipa, mora biti vsota sil, ki delujejo na obod zaviranih koles, vsaj x % največje statične obremenitve koles, pri čemer ima x naslednje vrednosti:

x [%]

priklopnik, obremenjen in neobremenjen:

50

polpriklopnik, obremenjen in neobremenjen:

45

priklopnik s centralno osjo, obremenjen in neobremenjen:

50

| 3.1.3.2 | Če je priklopnik opremljen s pnevmatskim zavornim sistemom, med preskusom zavor tlak v upravljalnem vodu ne sme presegati 650 kPa, tlak v napajalnem vodu pa ne sme presegati 700 kPa. Preskusna hitrost je 60 km/h. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Če je priklopnik opremljen s pnevmatskim zavornim sistemom, med preskusom zavor tlak v upravljalnem vodu ne sme presegati 650 kPa, tlak v napajalnem vodu pa ne sme presegati 700 kPa. Preskusna hitrost je 60 km/h.

| 3.1.3.3 | Poleg tega je treba za vozila izvesti preskus tipa III. |
| --- | --- |

3.1.3.3

Poleg tega je treba za vozila izvesti preskus tipa III.

| 3.1.3.4 | Pri preskusu tipa III za polpriklopnik mora masa, ki jo zavirajo njegove osi, ustrezati največjim obremenitvam osi. |
| --- | --- |

3.1.3.4

Pri preskusu tipa III za polpriklopnik mora masa, ki jo zavirajo njegove osi, ustrezati največjim obremenitvam osi.

3.2   Parkirni zavorni sistem

| 3.2.1 | Parkirni zavorni sistem, s katerim je opremljen priklopnik, mora biti zmožen obdržati obremenjeni priklopnik v mirovanju, ko je odklopljen od vlečnega vozila, na 18-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol. Sila, ki deluje na napravo za upravljanje, ne sme presegati 60 daN. |
| --- | --- |

3.2.1

Parkirni zavorni sistem, s katerim je opremljen priklopnik, mora biti zmožen obdržati obremenjeni priklopnik v mirovanju, ko je odklopljen od vlečnega vozila, na 18-odstotnem naklonu navzgor ali navzdol. Sila, ki deluje na napravo za upravljanje, ne sme presegati 60 daN.

3.3   Samodejni zavorni sistem

| 3.3.1 | Samodejni zavorni učinek v primeru okvare iz odstavka 5.2.1.18.3 tega pravilnika, ko se preskuša obremenjeno vozilo od hitrosti 40 km/h, ne sme biti manjši od 13,5 % največje statične obremenitve koles. Blokiranje koles je dovoljeno pri stopnjah učinka nad 13,5 %. |
| --- | --- |

3.3.1

Samodejni zavorni učinek v primeru okvare iz odstavka 5.2.1.18.3 tega pravilnika, ko se preskuša obremenjeno vozilo od hitrosti 40 km/h, ne sme biti manjši od 13,5 % največje statične obremenitve koles. Blokiranje koles je dovoljeno pri stopnjah učinka nad 13,5 %.

4.   ODZIVNI ČAS

4.1   Če je vozilo opremljeno z delovnim zavornim sistemom, ki je povsem ali delno odvisen od vira energije, ki ni fizična energija voznika, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:

| 4.1.1 | Pri hitrem zaviranju v sili čas, ki poteče med trenutkom, ko se aktivira naprava za upravljanje, in trenutkom, ko zavorna sila na najbolj neugodni osi doseže raven, ki ustreza predpisanemu učinku, ne sme presegati 0,6 sekunde. |
| --- | --- |

4.1.1

Pri hitrem zaviranju v sili čas, ki poteče med trenutkom, ko se aktivira naprava za upravljanje, in trenutkom, ko zavorna sila na najbolj neugodni osi doseže raven, ki ustreza predpisanemu učinku, ne sme presegati 0,6 sekunde.

| 4.1.2 | Pri vozilih, ki so opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi, se šteje, da so zahteve iz odstavka 4.1.1 zgoraj izpolnjene, če je vozilo v skladu z določbami Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.2

Pri vozilih, ki so opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi, se šteje, da so zahteve iz odstavka 4.1.1 zgoraj izpolnjene, če je vozilo v skladu z določbami Priloge 6 k temu pravilniku.

| 4.1.3 | Pri vozilih, ki so opremljena s hidravličnimi zavornimi sistemi, se šteje, da so zahteve iz odstavka 4.1.1 zgoraj izpolnjene, če pri hitrem zaviranju v sili pojemek vozila ali tlak na najbolj neugodnem zavornem valju raven, ki ustreza predpisanemu učinku, doseže v 0,6 sekunde. |
| --- | --- |

4.1.3

Pri vozilih, ki so opremljena s hidravličnimi zavornimi sistemi, se šteje, da so zahteve iz odstavka 4.1.1 zgoraj izpolnjene, če pri hitrem zaviranju v sili pojemek vozila ali tlak na najbolj neugodnem zavornem valju raven, ki ustreza predpisanemu učinku, doseže v 0,6 sekunde.

---

(1)  Blokiranje koles je dovoljeno, kjer je to izrecno navedeno.

(2)  Proizvajalec mora tehnični službi predložiti sklop zavornih krivulj, dovoljenih v okviru strategije samodejnega upravljanja, ki se uporablja. Tehnična služba lahko te krivulje preveri.

(3)  Po dogovoru s tehnično službo ocena stanja polnjenja ne bo potrebna za vozila, ki imajo vgrajen vir energije za polnjenje pogonskih akumulatorjev in lahko uravnavajo stanje polnjenja teh akumulatorjev.

DODATEK

POSTOPEK ZA SPREMLJANJE STANJA POLNJENJA AKUMULATORJA

Ta postopek velja za akumulatorje vozil, ki se uporabljajo za vleko in regeneracijsko zaviranje.

Za ta postopek je treba uporabljati dvosmeren števec vatnih ur pri enosmernem toku.

1.   POSTOPEK

| 1.1 | Če so akumulatorji novi ali so bili dalj časa skladiščeni, se na njih izvedejo cikli v skladu s priporočili proizvajalca. Po izvedenih ciklih mora biti omogočenih najmanj 8 ur odstavitve vozila pri temperaturi okolja. |
| --- | --- |

1.1

Če so akumulatorji novi ali so bili dalj časa skladiščeni, se na njih izvedejo cikli v skladu s priporočili proizvajalca. Po izvedenih ciklih mora biti omogočenih najmanj 8 ur odstavitve vozila pri temperaturi okolja.

| 1.2 | Akumulatorji se morajo napolniti v skladu s postopkom polnjenja, ki ga je priporočil proizvajalec. |
| --- | --- |

1.2

Akumulatorji se morajo napolniti v skladu s postopkom polnjenja, ki ga je priporočil proizvajalec.

| 1.3 | Pri izvajanju preskusov zaviranja iz odstavkov 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 in 1.5.3.1.3. Priloge 4 morajo biti vatne ure, ki jih porabijo vlečni motorji in ki jih zagotavlja regeneracijski zavorni sistem, zabeležene kumulativno, kar se mora nato uporabiti za določitev stanja polnjenja ob začetku ali koncu posameznega preskusa. |
| --- | --- |

1.3

Pri izvajanju preskusov zaviranja iz odstavkov 1.2.11, 1.4.1.2.2, 1.5.1.6 in 1.5.3.1.3. Priloge 4 morajo biti vatne ure, ki jih porabijo vlečni motorji in ki jih zagotavlja regeneracijski zavorni sistem, zabeležene kumulativno, kar se mora nato uporabiti za določitev stanja polnjenja ob začetku ali koncu posameznega preskusa.

| 1.4 | Da bi se poustvarila raven stanja polnjenja akumulatorjev za primerjalne preskuse, kot so preskusi iz odstavka 1.5.3.1.3, morajo biti akumulatorji napolnjeni do zadevne ravni ali napolnjeni nad njo in izpraznjeni v stalno obremenitev s približno nespremenjeno močjo, dokler se ne doseže zahtevano stanje polnjenja. Poleg tega je mogoče za vozila, ki imajo le električni pogonski akumulator, stanje polnjenja nastaviti z vožnjo vozila. Preskusi, ki se izvajajo z delno napolnjenim akumulatorjem ob začetku preskusa, se morajo nadaljevati takoj, ko se doseže želeno stanje polnjenja. |
| --- | --- |

1.4

Da bi se poustvarila raven stanja polnjenja akumulatorjev za primerjalne preskuse, kot so preskusi iz odstavka 1.5.3.1.3, morajo biti akumulatorji napolnjeni do zadevne ravni ali napolnjeni nad njo in izpraznjeni v stalno obremenitev s približno nespremenjeno močjo, dokler se ne doseže zahtevano stanje polnjenja. Poleg tega je mogoče za vozila, ki imajo le električni pogonski akumulator, stanje polnjenja nastaviti z vožnjo vozila. Preskusi, ki se izvajajo z delno napolnjenim akumulatorjem ob začetku preskusa, se morajo nadaljevati takoj, ko se doseže želeno stanje polnjenja.

---

PRILOGA 5

Dodatne določbe, ki veljajo za nekatera vozila, kot je določeno v ADR

1.   PODROČJE UPORABE

Ta priloga se uporablja za nekatera vozila, za katera velja oddelek 9.2.3. Priloge B k Evropskemu sporazumu o mednarodnem prevozu nevarnih snovi po cesti (ADR).

2.   ZAHTEVE

2.1   Splošne določbe

Vozila na motorni pogon in priklopniki, ki so namenjeni za uporabo kot prevozne enote za nevarne snovi, morajo izpolnjevati vse ustrezne tehnične zahteve iz tega pravilnika. Poleg tega morajo po potrebi veljati naslednje tehnične določbe:

2.2   Protiblokirni zavorni sistem priklopnikov:

| 2.2.1 | Priklopniki kategorije O4 morajo biti opremljeni s protiblokirnimi zavornimi sistemi kategorije A, kot je določeno v Prilogi 13 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.2.1

Priklopniki kategorije O4 morajo biti opremljeni s protiblokirnimi zavornimi sistemi kategorije A, kot je določeno v Prilogi 13 k temu pravilniku.

2.3   Trajnostni zavorni sistem

| 2.3.1 | Vozila na motorni pogon, katerih največja masa presega 16 ton ali ki lahko vlečejo priklopnik kategorije O4, morajo biti v skladu z odstavkom 2.15 tega pravilnika opremljena s trajnostnim zavornim sistemom, ki izpolnjuje naslednje zahteve:






  2.3.1.1 | nastavitve naprave za upravljanje trajnostnega zavornega sistema morajo biti tipa, ki je opisan v odstavkih 2.15.2.1 do 2.15.2.3 tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Vozila na motorni pogon, katerih največja masa presega 16 ton ali ki lahko vlečejo priklopnik kategorije O4, morajo biti v skladu z odstavkom 2.15 tega pravilnika opremljena s trajnostnim zavornim sistemom, ki izpolnjuje naslednje zahteve:

2.3.1.1

nastavitve naprave za upravljanje trajnostnega zavornega sistema morajo biti tipa, ki je opisan v odstavkih 2.15.2.1 do 2.15.2.3 tega pravilnika;

| 2.3.1.2 | v primeru električne okvare protiblokirnega sistema se morajo samodejno izklopiti vgrajeni ali kombinirani trajnostni zavorni sistemi; |
| --- | --- |

2.3.1.2

v primeru električne okvare protiblokirnega sistema se morajo samodejno izklopiti vgrajeni ali kombinirani trajnostni zavorni sistemi;

| 2.3.1.3 | učinek trajnostnega zavornega sistema mora biti pod nadzorom protiblokirnega zavornega sistema, tako da osi, ki jih zavira trajnostni zavorni sistem, pri hitrostih nad 15 km/h prek tega sistema ne morejo biti blokirane. Vendar ta zahteva ne velja za tisti del zavornega sistema, ki ga predstavlja naravno zaviranje motorja; |
| --- | --- |

2.3.1.3

učinek trajnostnega zavornega sistema mora biti pod nadzorom protiblokirnega zavornega sistema, tako da osi, ki jih zavira trajnostni zavorni sistem, pri hitrostih nad 15 km/h prek tega sistema ne morejo biti blokirane. Vendar ta zahteva ne velja za tisti del zavornega sistema, ki ga predstavlja naravno zaviranje motorja;

| 2.3.1.4 | trajnostni zavorni sistem mora biti sestavljen iz več stopenj učinka, vključno z nizko stopnjo, ki je primerna za neobremenjeno stanje. Kadar trajnostni zavorni sistem vozila na motorni pogon predstavlja motor vozila, je treba za zagotavljanje različnih stopenj učinka upoštevati različna prestavna razmerja; |
| --- | --- |

2.3.1.4

trajnostni zavorni sistem mora biti sestavljen iz več stopenj učinka, vključno z nizko stopnjo, ki je primerna za neobremenjeno stanje. Kadar trajnostni zavorni sistem vozila na motorni pogon predstavlja motor vozila, je treba za zagotavljanje različnih stopenj učinka upoštevati različna prestavna razmerja;

| 2.3.1.5 | učinek trajnostnega zavornega sistema mora biti takšen, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 1.8 Priloge 4 k temu pravilniku (preskus tipa IIA) z maso obremenjenega vozila, ki je sestavljena iz mase obremenjenega motorja vozila in dovoljene največje mase vlečenega vozila, vendar skupaj ne sme presegati mase 44 ton. |
| --- | --- |

2.3.1.5

učinek trajnostnega zavornega sistema mora biti takšen, da izpolnjuje zahteve iz odstavka 1.8 Priloge 4 k temu pravilniku (preskus tipa IIA) z maso obremenjenega vozila, ki je sestavljena iz mase obremenjenega motorja vozila in dovoljene največje mase vlečenega vozila, vendar skupaj ne sme presegati mase 44 ton.

| 2.3.2 | Če je priklopnik opremljen s trajnostnim zavornim sistemom, mora po potrebi izpolnjevati zahteve iz odstavkov 2.3.1.1 do 2.3.1.4. |
| --- | --- |

2.3.2

Če je priklopnik opremljen s trajnostnim zavornim sistemom, mora po potrebi izpolnjevati zahteve iz odstavkov 2.3.1.1 do 2.3.1.4.

2.4   Zahteve glede zaviranja za vozila EX/III kategorij O1 in O2

| 2.4.1 | Kljub določbam iz odstavka 5.2.2.9 tega pravilnika morajo biti vozila EX/III kategorij O1 in O2, kot so opredeljena v Pravilniku št. 105, ne glede na njihovo maso opremljena z zavornim sistem, ki samodejno zavira priklopnik do ustavitve, če se vlečna naprava med premikanjem priklopnika loči. |
| --- | --- |

2.4.1

Kljub določbam iz odstavka 5.2.2.9 tega pravilnika morajo biti vozila EX/III kategorij O1 in O2, kot so opredeljena v Pravilniku št. 105, ne glede na njihovo maso opremljena z zavornim sistem, ki samodejno zavira priklopnik do ustavitve, če se vlečna naprava med premikanjem priklopnika loči.

---

PRILOGA 6

Metoda merjenja odzivnega časa pri vozilih, ki so opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Odzivni čas delovnega zavornega sistema je treba določiti pri mirujočem vozilu, pri čemer je treba tlak izmeriti pri odprtini najbolj neugodno nameščenega zavornega valja. Pri vozilih, ki so opremljena s kombiniranimi pnevmatskimi in hidravličnimi zavornimi sistemi, se lahko tlak izmeri pri odprtini najbolj neugodno nameščene pnevmatske enote. Na vozilih, ki so opremljena z regulatorji zavorne sile glede na obremenitev osi, morajo biti te naprave nastavljene na stanje „obremenjeno“. |
| --- | --- |

1.1

Odzivni čas delovnega zavornega sistema je treba določiti pri mirujočem vozilu, pri čemer je treba tlak izmeriti pri odprtini najbolj neugodno nameščenega zavornega valja. Pri vozilih, ki so opremljena s kombiniranimi pnevmatskimi in hidravličnimi zavornimi sistemi, se lahko tlak izmeri pri odprtini najbolj neugodno nameščene pnevmatske enote. Na vozilih, ki so opremljena z regulatorji zavorne sile glede na obremenitev osi, morajo biti te naprave nastavljene na stanje „obremenjeno“.

| 1.2 | Med preskusom mora hod zavornih valjev različnih osi ustrezati zavoram, ki so nastavljene čim tesneje. |
| --- | --- |

1.2

Med preskusom mora hod zavornih valjev različnih osi ustrezati zavoram, ki so nastavljene čim tesneje.

| 1.3 | Odzivni časi, določeni v skladu z določbami te priloge, se zaokrožijo na najbližjo desetinko sekunde. Če je številka, ki prikazuje stotinko, pet ali več, se odzivni čas zaokroži navzgor na naslednjo najbližjo desetinko. |
| --- | --- |

1.3

Odzivni časi, določeni v skladu z določbami te priloge, se zaokrožijo na najbližjo desetinko sekunde. Če je številka, ki prikazuje stotinko, pet ali več, se odzivni čas zaokroži navzgor na naslednjo najbližjo desetinko.

2.   VOZILA NA MOTORNI POGON

| 2.1 | Ob začetku vsakega preskusa mora biti tlak v napravi za shranjevanje energije enak tlaku, pri katerem regulator znova sproži napajanje sistema. Pri sistemih, ki niso opremljeni z regulatorjem (npr. kompresorji z omejenim tlakom), mora biti tlak v napravi za shranjevanje energije ob začetku vsakega preskusa enak 90 % tlaka, ki ga navede proizvajalec in je določen v odstavku 1.2.2.1 dela A Priloge 7 k temu pravilniku ter se uporablja za preskuse, predpisane v tej prilogi. |
| --- | --- |

2.1

Ob začetku vsakega preskusa mora biti tlak v napravi za shranjevanje energije enak tlaku, pri katerem regulator znova sproži napajanje sistema. Pri sistemih, ki niso opremljeni z regulatorjem (npr. kompresorji z omejenim tlakom), mora biti tlak v napravi za shranjevanje energije ob začetku vsakega preskusa enak 90 % tlaka, ki ga navede proizvajalec in je določen v odstavku 1.2.2.1 dela A Priloge 7 k temu pravilniku ter se uporablja za preskuse, predpisane v tej prilogi.

| 2.2 | Odzivni časi kot funkcija časa aktiviranja (tf) se morajo določiti z večkratnim zaporednim polnim aktiviranjem, in sicer od najkrajšega mogočega časa aktiviranja do 0,4 sekunde. Izmerjene vrednosti morajo biti prikazane v diagramu. |
| --- | --- |

2.2

Odzivni časi kot funkcija časa aktiviranja (tf) se morajo določiti z večkratnim zaporednim polnim aktiviranjem, in sicer od najkrajšega mogočega časa aktiviranja do 0,4 sekunde. Izmerjene vrednosti morajo biti prikazane v diagramu.

| 2.3 | Odzivni čas, ki se mora upoštevati za namen preskusa, ustreza odzivnemu času 0,2 sekunde. Ta odzivni čas se lahko razbere iz diagrama z interpolacijo. |
| --- | --- |

2.3

Odzivni čas, ki se mora upoštevati za namen preskusa, ustreza odzivnemu času 0,2 sekunde. Ta odzivni čas se lahko razbere iz diagrama z interpolacijo.

| 2.4 | Pri času aktiviranja za 0,2 sekunde čas, ki poteče od začetka aktiviranja naprave za upravljanje zavornega sistema, do trenutka, ko tlak v zavornem valju doseže 75 % svoje asimptotične vrednosti, ne sme presegati 0,6 sekunde. |
| --- | --- |

2.4

Pri času aktiviranja za 0,2 sekunde čas, ki poteče od začetka aktiviranja naprave za upravljanje zavornega sistema, do trenutka, ko tlak v zavornem valju doseže 75 % svoje asimptotične vrednosti, ne sme presegati 0,6 sekunde.

| 2.5 | Pri vozilih na motorni pogon s pnevmatskim upravljalnim vodom za priklopnike je treba poleg zahtev iz odstavka 1.1 te priloge odzivni čas izmeriti na koncu 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm, ki se priključi na spojno glavo upravljalnega voda delovnega zavornega sistema. Med tem preskusom mora biti na spojno glavo napajalnega voda priključena prostornina 385 cm3 ± 5 cm3 (ki se šteje za enakovredno prostornini 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm pod tlakom 650 kPa). Vlačilci za polpriklopnike morajo biti opremljeni s pregibnimi cevmi za priključevanje polpriklopnikov. Zato so spojne glave na skrajnih koncih teh pregibnih cevi. Dolžino in notranji premer cevi je treba vnesti pod točko 14.7.3 obrazca, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

2.5

Pri vozilih na motorni pogon s pnevmatskim upravljalnim vodom za priklopnike je treba poleg zahtev iz odstavka 1.1 te priloge odzivni čas izmeriti na koncu 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm, ki se priključi na spojno glavo upravljalnega voda delovnega zavornega sistema. Med tem preskusom mora biti na spojno glavo napajalnega voda priključena prostornina 385 cm3 ± 5 cm3 (ki se šteje za enakovredno prostornini 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm pod tlakom 650 kPa). Vlačilci za polpriklopnike morajo biti opremljeni s pregibnimi cevmi za priključevanje polpriklopnikov. Zato so spojne glave na skrajnih koncih teh pregibnih cevi. Dolžino in notranji premer cevi je treba vnesti pod točko 14.7.3 obrazca, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 2.6 | Čas, ki poteče od začetka aktiviranja zavorne stopalke do trenutka, ko






  (a) | tlak, izmerjen na spojni glavi pnevmatskega upravljalnega voda, in |
| --- | --- | --- |

2.6

Čas, ki poteče od začetka aktiviranja zavorne stopalke do trenutka, ko

(a)

tlak, izmerjen na spojni glavi pnevmatskega upravljalnega voda, in

| (b) | digitalna vrednost v električnem upravljalnem vodu, izmerjena v skladu s standardom ISO 11992:2003, |
| --- | --- |

(b)

digitalna vrednost v električnem upravljalnem vodu, izmerjena v skladu s standardom ISO 11992:2003,

dosežeta x % svoje asimptotične, tj. končne vrednosti, ne sme presegati časov iz preglednice spodaj:

| x [%] | t [s] |
| --- | --- |
| 10 | 0,2 |
| 75 | 0,4 |

x [%]

t [s]

10

0,2

75

0,4

| 2.7 | Pri vozilih na motorni pogon, ki lahko vlečejo priklopnike kategorij O3 ali O4 in so opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi, je treba poleg navedenih zahtev z naslednjim preskusom preveriti predpise iz odstavka 5.2.1.18.4.1 tega pravilnika:






  (a) | z merjenjem tlaka na koncu 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm, ki se priključi na spojno glavo napajalnega voda; |
| --- | --- | --- |

2.7

Pri vozilih na motorni pogon, ki lahko vlečejo priklopnike kategorij O3 ali O4 in so opremljena s pnevmatskimi zavornimi sistemi, je treba poleg navedenih zahtev z naslednjim preskusom preveriti predpise iz odstavka 5.2.1.18.4.1 tega pravilnika:

(a)

z merjenjem tlaka na koncu 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm, ki se priključi na spojno glavo napajalnega voda;

| (b) | s simulacijo okvare upravljalnega voda na spojni glavi; |
| --- | --- |

(b)

s simulacijo okvare upravljalnega voda na spojni glavi;

| (c) | z uporabo naprave za upravljanje delovne zavore v času 0,2 sekunde, kot je opisano v odstavku 2.3 zgoraj. |
| --- | --- |

(c)

z uporabo naprave za upravljanje delovne zavore v času 0,2 sekunde, kot je opisano v odstavku 2.3 zgoraj.

3.   PRIKLOPNIKI

3.1   Odzivne čase priklopnika je treba izmeriti brez vozila na motorni pogon. Za nadomestitev vozila na motorni pogon je treba zagotoviti simulator, na katerega se priključita spojni glavi napajalnega voda, pnevmatskega upravljalnega voda in/ali konektor električnega upravljalnega voda.

3.2   Tlak v napajalnem vodu mora biti 650 kPa.

3.3   Simulator za pnevmatske upravljalne vode mora imeti naslednje značilnosti:

| 3.3.1 | imeti mora posodo s prostornino 30 litrov, ki se pred vsakim preskusom napolni s tlakom do 650 kPa, med posameznimi preskusi pa se ne polni. Na izhodu naprave za upravljanje zavor mora imeti simulator odprtino s premerom od 4,0 do vključno 4,3 mm. Prostornina cevi, izmerjena od odprtine do vključno spojne glave, mora biti 385 cm3 ± 5 cm3 (ki se šteje za enakovredno prostornini 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm pod tlakom 650 kPa). Tlake v upravljalnem vodu iz odstavka 3.3.3 je treba izmeriti takoj za odprtino; |
| --- | --- |

3.3.1

imeti mora posodo s prostornino 30 litrov, ki se pred vsakim preskusom napolni s tlakom do 650 kPa, med posameznimi preskusi pa se ne polni. Na izhodu naprave za upravljanje zavor mora imeti simulator odprtino s premerom od 4,0 do vključno 4,3 mm. Prostornina cevi, izmerjena od odprtine do vključno spojne glave, mora biti 385 cm3 ± 5 cm3 (ki se šteje za enakovredno prostornini 2,5-metrske cevi z notranjim premerom 13 mm pod tlakom 650 kPa). Tlake v upravljalnem vodu iz odstavka 3.3.3 je treba izmeriti takoj za odprtino;

| 3.3.2 | naprava za upravljanje zavornega sistema mora biti zasnovana tako, da preskuševalec ne vpliva na njen učinek pri delovanju; |
| --- | --- |

3.3.2

naprava za upravljanje zavornega sistema mora biti zasnovana tako, da preskuševalec ne vpliva na njen učinek pri delovanju;

| 3.3.3 | simulator je treba npr. z izbiro odprtine v skladu z odstavkom 3.3.1 naravnati tako, da je čas, ki je potreben za dvig tlaka s 65 na 490 kPa (tj. z 10 % na 75 % nazivnega tlaka 650 kPa), 0,2 ± 0,01 sekunde, če je na simulator priključena posoda s prostornino 385 cm3 ± 5 cm3. Če se navedena posoda zamenja s posodo s prostornino 1 155 cm3 ± 15 cm3, mora biti čas, ki je potreben za dvig tlaka s 65 na 490 kPa brez dodatnih nastavitev, 0,38 ± 0,02 sekunde. Med tema dvema vrednostma tlaka se mora tlak dvigovati približno linearno. Te posode morajo biti povezane s spojno glavo brez uporabe pregibnih cevi, pri čemer mora biti notranji premer najmanj 10 mm; |
| --- | --- |

3.3.3

simulator je treba npr. z izbiro odprtine v skladu z odstavkom 3.3.1 naravnati tako, da je čas, ki je potreben za dvig tlaka s 65 na 490 kPa (tj. z 10 % na 75 % nazivnega tlaka 650 kPa), 0,2 ± 0,01 sekunde, če je na simulator priključena posoda s prostornino 385 cm3 ± 5 cm3. Če se navedena posoda zamenja s posodo s prostornino 1 155 cm3 ± 15 cm3, mora biti čas, ki je potreben za dvig tlaka s 65 na 490 kPa brez dodatnih nastavitev, 0,38 ± 0,02 sekunde. Med tema dvema vrednostma tlaka se mora tlak dvigovati približno linearno. Te posode morajo biti povezane s spojno glavo brez uporabe pregibnih cevi, pri čemer mora biti notranji premer najmanj 10 mm;

| 3.3.4 | diagrami v dodatku k tej prilogi prikazujejo primer pravilne nastavitve in uporabe simulatorja. |
| --- | --- |

3.3.4

diagrami v dodatku k tej prilogi prikazujejo primer pravilne nastavitve in uporabe simulatorja.

3.4   Simulator za pregled odziva na signale, ki se posredujejo prek električnega upravljalnega voda, mora imeti naslednje značilnosti:

| 3.4.1 | simulator mora proizvesti digitalni signal v električnem upravljalnem vodu v skladu s standardom ISO 11992-2:2003 in zagotoviti ustrezne informacije priklopniku prek čepov 6 in 7 konektorja iz standarda ISO 7638:1997. Za merjenje odzivnega časa lahko simulator na zahtevo proizvajalca priklopniku posreduje informacije, da ni na voljo noben pnevmatski upravljalni vod in da signal v električnem upravljalnem vodu ustvarjata dva neodvisna sklopa (glej odstavka 6.4.2.2.24 in 6.4.2.2.25 standarda ISO 11992-2:2003); |
| --- | --- |

3.4.1

simulator mora proizvesti digitalni signal v električnem upravljalnem vodu v skladu s standardom ISO 11992-2:2003 in zagotoviti ustrezne informacije priklopniku prek čepov 6 in 7 konektorja iz standarda ISO 7638:1997. Za merjenje odzivnega časa lahko simulator na zahtevo proizvajalca priklopniku posreduje informacije, da ni na voljo noben pnevmatski upravljalni vod in da signal v električnem upravljalnem vodu ustvarjata dva neodvisna sklopa (glej odstavka 6.4.2.2.24 in 6.4.2.2.25 standarda ISO 11992-2:2003);

| 3.4.2 | naprava za upravljanje zavornega sistema mora biti zasnovana tako, da preskuševalec ne vpliva na njen učinek pri delovanju; |
| --- | --- |

3.4.2

naprava za upravljanje zavornega sistema mora biti zasnovana tako, da preskuševalec ne vpliva na njen učinek pri delovanju;

| 3.4.3 | za merjenje odzivnega časa mora biti signal, ki ga ustvari električni simulator, enakovreden linearnemu povečanju pnevmatskega tlaka z 0,0 na 650 kPa v 0,2 ± 0,01 sekunde; |
| --- | --- |

3.4.3

za merjenje odzivnega časa mora biti signal, ki ga ustvari električni simulator, enakovreden linearnemu povečanju pnevmatskega tlaka z 0,0 na 650 kPa v 0,2 ± 0,01 sekunde;

| 3.4.4 | diagrami v dodatku k tej prilogi prikazujejo primer pravilne nastavitve in uporabe simulatorja. |
| --- | --- |

3.4.4

diagrami v dodatku k tej prilogi prikazujejo primer pravilne nastavitve in uporabe simulatorja.

3.5   Zahteve glede učinka

| 3.5.1 | Pri priklopnikih s pnevmatskim upravljalnim vodom čas, ki poteče od trenutka, ko tlak, ki ga v upravljalni vod usmeri simulator, doseže 65 kPa, do trenutka, ko tlak v zavornem valju priklopnika doseže 75 odstotkov svoje asimptotične vrednosti, ne sme presegati 0,4 sekunde. |
| --- | --- |

3.5.1

Pri priklopnikih s pnevmatskim upravljalnim vodom čas, ki poteče od trenutka, ko tlak, ki ga v upravljalni vod usmeri simulator, doseže 65 kPa, do trenutka, ko tlak v zavornem valju priklopnika doseže 75 odstotkov svoje asimptotične vrednosti, ne sme presegati 0,4 sekunde.

| 3.5.1.1 | Priklopniki, ki so opremljeni s pnevmatskim upravljalnim vodom in imajo električni prenos upravljanja, se morajo pregledati med oskrbo priklopnika z električno energijo prek konektorja (s petimi ali sedmimi čepi) iz standarda ISO 7638:1997. |
| --- | --- |

3.5.1.1

Priklopniki, ki so opremljeni s pnevmatskim upravljalnim vodom in imajo električni prenos upravljanja, se morajo pregledati med oskrbo priklopnika z električno energijo prek konektorja (s petimi ali sedmimi čepi) iz standarda ISO 7638:1997.

| 3.5.2 | Pri priklopnikih z električnim upravljalnim vodom čas, ki poteče od trenutka, ko signal, ki ga ustvari simulator, preseže vrednost, enakovredno 65 kPa, do trenutka, ko tlak v zavornem valju priklopnika doseže 75 % svoje asimptotične vrednosti, ne sme presegati 0,4 sekunde. |
| --- | --- |

3.5.2

Pri priklopnikih z električnim upravljalnim vodom čas, ki poteče od trenutka, ko signal, ki ga ustvari simulator, preseže vrednost, enakovredno 65 kPa, do trenutka, ko tlak v zavornem valju priklopnika doseže 75 % svoje asimptotične vrednosti, ne sme presegati 0,4 sekunde.

| 3.5.3 | Pri priklopnikih, ki so opremljeni s pnevmatskim in električnim upravljalnim vodom, je treba merjenje odzivnega časa za vsak upravljalni vod določiti neodvisno glede na ustrezni postopek, opredeljen zgoraj. |
| --- | --- |

3.5.3

Pri priklopnikih, ki so opremljeni s pnevmatskim in električnim upravljalnim vodom, je treba merjenje odzivnega časa za vsak upravljalni vod določiti neodvisno glede na ustrezni postopek, opredeljen zgoraj.

DODATEK

PRIMERI SIMULATORJA

(glej odstavek 3 Priloge 6)

| 1. | Nastavitev simulatorja |
| --- | --- |

1.

Nastavitev simulatorja

Image

| 2. | Preskušanje priklopnika |
| --- | --- |

2.

Preskušanje priklopnika

Image

| 3. | Primer simulatorja za električne upravljalne vode |
| --- | --- |

3.

Primer simulatorja za električne upravljalne vode

Image

---

PRILOGA 7

Določbe o virih energije in napravah za shranjevanje energije (akumulatorji energije)

A.   PNEVMATSKI ZAVORNI SISTEMI

1.   PROSTORNINA NAPRAV ZA SHRANJEVANJE ENERGIJE (HRANILNIKI ENERGIJE)

1.1   Splošno

| 1.1.1 | Vozila, pri katerih je za delovanje zavornega sistema potreben stisnjeni zrak, morajo biti opremljena z napravami za shranjevanje energije (hranilniki energije) s prostornino, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge (del A). |
| --- | --- |

1.1.1

Vozila, pri katerih je za delovanje zavornega sistema potreben stisnjeni zrak, morajo biti opremljena z napravami za shranjevanje energije (hranilniki energije) s prostornino, ki izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge (del A).

| 1.1.2 | Omogočiti je treba enostavno prepoznavanje hranilnikov z različnimi vodi. |
| --- | --- |

1.1.2

Omogočiti je treba enostavno prepoznavanje hranilnikov z različnimi vodi.

| 1.1.3 | Vendar ni treba, da imajo naprave za shranjevanje energije predpisano prostornino, če je zavorni sistem takšen, da lahko v primeru pomanjkanja rezerve energije doseže zavorni učinek, ki je vsaj enak učinku, predpisanemu za pomožni zavorni sistem. |
| --- | --- |

1.1.3

Vendar ni treba, da imajo naprave za shranjevanje energije predpisano prostornino, če je zavorni sistem takšen, da lahko v primeru pomanjkanja rezerve energije doseže zavorni učinek, ki je vsaj enak učinku, predpisanemu za pomožni zavorni sistem.

| 1.1.4 | Pri preverjanju izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge morajo biti zavore nastavljene čim tesneje. |
| --- | --- |

1.1.4

Pri preverjanju izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge morajo biti zavore nastavljene čim tesneje.

1.2   Vozila na motorni pogon

| 1.2.1 | Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije) v vozilih na motorni pogon morajo biti zasnovane tako, da po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema preostali tlak v napravah za shranjevanje energije ni nižji od tlaka, ki je potreben za določeni učinek pomožnega zaviranja. |
| --- | --- |

1.2.1

Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije) v vozilih na motorni pogon morajo biti zasnovane tako, da po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema preostali tlak v napravah za shranjevanje energije ni nižji od tlaka, ki je potreben za določeni učinek pomožnega zaviranja.

| 1.2.2 | Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:






  1.2.2.1 | začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec (1). Ta raven mora omogočiti, da se doseže predpisani učinek delovnega zavornega sistema; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:

1.2.2.1

začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec (1). Ta raven mora omogočiti, da se doseže predpisani učinek delovnega zavornega sistema;

| 1.2.2.2 | naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega je treba naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopiti; |
| --- | --- |

1.2.2.2

naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega je treba naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopiti;

| 1.2.2.3 | pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik in ki ima pnevmatski upravljalni vod, je treba napajalni vod zapreti, neposredno na spojno glavo pnevmatskega upravljalnega voda pa je treba priključiti hranilnik s stisnjenim zrakom s prostornino 0,5 litra. Pred vsakim zaviranjem je treba v hranilniku s stisnjenim zrakom tlak popolnoma odstraniti. Po preskusu iz odstavka 1.2.1 zgoraj raven energije, ki napaja pnevmatski upravljalni vod, ne sme pasti pod raven, enakovredno polovici vrednosti, ki je bila izmerjena ob prvi uporabi zavor. |
| --- | --- |

1.2.2.3

pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik in ki ima pnevmatski upravljalni vod, je treba napajalni vod zapreti, neposredno na spojno glavo pnevmatskega upravljalnega voda pa je treba priključiti hranilnik s stisnjenim zrakom s prostornino 0,5 litra. Pred vsakim zaviranjem je treba v hranilniku s stisnjenim zrakom tlak popolnoma odstraniti. Po preskusu iz odstavka 1.2.1 zgoraj raven energije, ki napaja pnevmatski upravljalni vod, ne sme pasti pod raven, enakovredno polovici vrednosti, ki je bila izmerjena ob prvi uporabi zavor.

1.3   Priklopniki

| 1.3.1 | Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije) na priklopnikih morajo biti takšne, da po osmih polnih aktiviranjih delovnega zavornega sistema vlečnega vozila raven energije, ki se dovaja sestavnim delom delovnega mehanizma, ne pade pod polovico vrednosti, ki je bila izmerjena ob prvi uporabi zavor, ne da bi se pri tem aktiviral samodejni ali parkirni zavorni sistem priklopnika. |
| --- | --- |

1.3.1

Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije) na priklopnikih morajo biti takšne, da po osmih polnih aktiviranjih delovnega zavornega sistema vlečnega vozila raven energije, ki se dovaja sestavnim delom delovnega mehanizma, ne pade pod polovico vrednosti, ki je bila izmerjena ob prvi uporabi zavor, ne da bi se pri tem aktiviral samodejni ali parkirni zavorni sistem priklopnika.

| 1.3.2 | Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:






  1.3.2.1 | na začetku vsakega preskusa mora biti tlak v napravah za shranjevanje energije 850 kPa; |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:

1.3.2.1

na začetku vsakega preskusa mora biti tlak v napravah za shranjevanje energije 850 kPa;

| 1.3.2.2 | napajalni vod mora biti zaprt; poleg tega morajo biti vse naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene; |
| --- | --- |

1.3.2.2

napajalni vod mora biti zaprt; poleg tega morajo biti vse naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene;

| 1.3.2.3 | med preskusom se naprave za shranjevanje energije ne smejo napajati; |
| --- | --- |

1.3.2.3

med preskusom se naprave za shranjevanje energije ne smejo napajati;

| 1.3.2.4 | za vsako uporabo zavore mora biti tlak v pnevmatskem upravljalnem vodu 750 kPa; |
| --- | --- |

1.3.2.4

za vsako uporabo zavore mora biti tlak v pnevmatskem upravljalnem vodu 750 kPa;

| 1.3.2.5 | za vsako uporabo zavore mora biti digitalna vrednost zahteve električnega upravljalnega voda enaka tlaku 750 kPa. |
| --- | --- |

1.3.2.5

za vsako uporabo zavore mora biti digitalna vrednost zahteve električnega upravljalnega voda enaka tlaku 750 kPa.

2.   ZMOGLJIVOST VIROV ENERGIJE

2.1   Splošno

Kompresorji morajo izpolnjevati zahteve, ki so določene v naslednjih odstavkih.

2.2   Opredelitev pojmov

| 2.2.1 | „p1“ je tlak, ki ustreza 65 % tlaka p2 iz odstavka 2.2.2 spodaj; |
| --- | --- |

2.2.1

„p1“ je tlak, ki ustreza 65 % tlaka p2 iz odstavka 2.2.2 spodaj;

| 2.2.2 | „p2“ je vrednost, ki jo določi proizvajalec, iz odstavka 1.2.2.1; |
| --- | --- |

2.2.2

„p2“ je vrednost, ki jo določi proizvajalec, iz odstavka 1.2.2.1;

| 2.2.3 | „t1“ je čas, ki je potreben, da se relativni tlak dvigne od 0 do p1, „t2“ pa je čas, ki je potreben, da se relativni tlak dvigne od 0 do p2. |
| --- | --- |

2.2.3

„t1“ je čas, ki je potreben, da se relativni tlak dvigne od 0 do p1, „t2“ pa je čas, ki je potreben, da se relativni tlak dvigne od 0 do p2.

2.3   Pogoji merjenja

| 2.3.1 | V vseh primerih je število vrtljajev kompresorja tisto, ki ga doseže, ko motor teče z vrtljaji, ki ustrezajo njegovi največji moči, ali z vrtljaji, ki jih dopušča regulator. |
| --- | --- |

2.3.1

V vseh primerih je število vrtljajev kompresorja tisto, ki ga doseže, ko motor teče z vrtljaji, ki ustrezajo njegovi največji moči, ali z vrtljaji, ki jih dopušča regulator.

| 2.3.2 | Med preskusi za določanje časov t1 in t2, morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene. |
| --- | --- |

2.3.2

Med preskusi za določanje časov t1 in t2, morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene.

| 2.3.3 | Če je pri vozilih na motorni pogon predviden priklopnik, predstavlja priklopnik naprava za shranjevanje energije, katere najvišji relativni tlak p (izražen v kPa/100) je tlak, ki se lahko dovaja prek napajalnega sistema vlečnega vozila, in katere prostornina V, izražena v litrih, se izračuna z enačbo p × V = 20 R (pri čemer je R največja dovoljena obremenitev, izražena v tonah, na oseh priklopnika). |
| --- | --- |

2.3.3

Če je pri vozilih na motorni pogon predviden priklopnik, predstavlja priklopnik naprava za shranjevanje energije, katere najvišji relativni tlak p (izražen v kPa/100) je tlak, ki se lahko dovaja prek napajalnega sistema vlečnega vozila, in katere prostornina V, izražena v litrih, se izračuna z enačbo p × V = 20 R (pri čemer je R največja dovoljena obremenitev, izražena v tonah, na oseh priklopnika).

2.4   Razlaga rezultatov

| 2.4.1 | Čas t1 za najbolj neugodno nameščeno napravo za shranjevanje energije ne sme presegati:






  2.4.1.1 | 3 minut pri vozilih, s katerimi ni dovoljeno vleči priklopnika, ali |
| --- | --- | --- |

2.4.1

Čas t1 za najbolj neugodno nameščeno napravo za shranjevanje energije ne sme presegati:

2.4.1.1

3 minut pri vozilih, s katerimi ni dovoljeno vleči priklopnika, ali

| 2.4.1.2 | 6 minut pri vozilih, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik. |
| --- | --- |

2.4.1.2

6 minut pri vozilih, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik.

| 2.4.2 | Čas t2 za najbolj neugodno nameščeno napravo za shranjevanje energije ne sme presegati:






  2.4.2.1 | 6 minut pri vozilih, s katerimi ni dovoljeno vleči priklopnika, ali |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Čas t2 za najbolj neugodno nameščeno napravo za shranjevanje energije ne sme presegati:

2.4.2.1

6 minut pri vozilih, s katerimi ni dovoljeno vleči priklopnika, ali

| 2.4.2.2 | 9 minut pri vozilih, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik. |
| --- | --- |

2.4.2.2

9 minut pri vozilih, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik.

2.5   Dodaten preskus

| 2.5.1 | Če je vozilo na motorni pogon opremljeno z eno ali več napravami za shranjevanje energije za pomožno opremo s skupno prostornino, ki presega 20 % skupne prostornine naprav za shranjevanje energije zavornega sistema, je treba izvesti dodaten preskus, med katerim ne sme biti nepravilnosti pri delovanju ventilov, ki uravnavajo napajanje naprav za shranjevanje energije za pomožno opremo. |
| --- | --- |

2.5.1

Če je vozilo na motorni pogon opremljeno z eno ali več napravami za shranjevanje energije za pomožno opremo s skupno prostornino, ki presega 20 % skupne prostornine naprav za shranjevanje energije zavornega sistema, je treba izvesti dodaten preskus, med katerim ne sme biti nepravilnosti pri delovanju ventilov, ki uravnavajo napajanje naprav za shranjevanje energije za pomožno opremo.

| 2.5.2 | Med navedenim preskusom je treba preveriti, ali je čas t3, ki je potreben za dvig tlaka z vrednosti 0 na p2 v najbolj neugodno nameščeni napravi za shranjevanje energije zavornega sistema, krajši od:






  2.5.2.1 | 8 minut pri vozilih, s katerimi ni dovoljeno vleči priklopnika, ali |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Med navedenim preskusom je treba preveriti, ali je čas t3, ki je potreben za dvig tlaka z vrednosti 0 na p2 v najbolj neugodno nameščeni napravi za shranjevanje energije zavornega sistema, krajši od:

2.5.2.1

8 minut pri vozilih, s katerimi ni dovoljeno vleči priklopnika, ali

| 2.5.2.2 | 11 minut pri vozilih, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik. |
| --- | --- |

2.5.2.2

11 minut pri vozilih, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik.

| 2.5.3 | Preskus je treba izvajati v pogojih, ki so predpisani v odstavkih 2.3.1. in 2.3.3. zgoraj. |
| --- | --- |

2.5.3

Preskus je treba izvajati v pogojih, ki so predpisani v odstavkih 2.3.1. in 2.3.3. zgoraj.

2.6   Vlečna vozila

| 2.6.1 | Vozila na motorni pogon, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, morajo prav tako izpolnjevati zgornje zahteve za vozila, ki tega ne smejo. V tem primeru se preskusi iz odstavkov 2.4.1 in 2.4.2 (ter 2.5.2) te priloge izvajajo brez naprave za shranjevanje energije iz odstavka 2.3.3 zgoraj. |
| --- | --- |

2.6.1

Vozila na motorni pogon, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, morajo prav tako izpolnjevati zgornje zahteve za vozila, ki tega ne smejo. V tem primeru se preskusi iz odstavkov 2.4.1 in 2.4.2 (ter 2.5.2) te priloge izvajajo brez naprave za shranjevanje energije iz odstavka 2.3.3 zgoraj.

B.   PODTLAČNI ZAVORNI SISTEMI

1.   PROSTORNINA NAPRAV ZA SHRANJEVANJE ENERGIJE (HRANILNIKI ENERGIJE)

1.1   Splošno

| 1.1.1 | Vozila, pri katerih zavorni sistem za delovanje potrebuje podtlak, morajo biti opremljena z napravami za shranjevanje energije (hranilniki energije) s prostornino, ki ustreza zahtevam iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge (del B). |
| --- | --- |

1.1.1

Vozila, pri katerih zavorni sistem za delovanje potrebuje podtlak, morajo biti opremljena z napravami za shranjevanje energije (hranilniki energije) s prostornino, ki ustreza zahtevam iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge (del B).

| 1.1.2 | Vendar ni treba, da imajo naprave za shranjevanje energije predpisano prostornino, če je zavorni sistem takšen, da lahko v primeru pomanjkanja rezerve energije doseže zavorni učinek, ki je vsaj enak učinku, predpisanemu za pomožni zavorni sistem. |
| --- | --- |

1.1.2

Vendar ni treba, da imajo naprave za shranjevanje energije predpisano prostornino, če je zavorni sistem takšen, da lahko v primeru pomanjkanja rezerve energije doseže zavorni učinek, ki je vsaj enak učinku, predpisanemu za pomožni zavorni sistem.

| 1.1.3 | Pri preverjanju izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge morajo biti zavore nastavljene čim tesneje. |
| --- | --- |

1.1.3

Pri preverjanju izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 1.2 in 1.3 te priloge morajo biti zavore nastavljene čim tesneje.

1.2   Vozila na motorni pogon

| 1.2.1 | Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije) vozil na motorni pogon morajo biti takšni, da se učinek, predpisan za pomožni zavorni sistem, doseže tudi:






  1.2.1.1 | po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema, kadar je vir energije vakuumska črpalka, in |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije) vozil na motorni pogon morajo biti takšni, da se učinek, predpisan za pomožni zavorni sistem, doseže tudi:

1.2.1.1

po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema, kadar je vir energije vakuumska črpalka, in

| 1.2.1.2 | po štirih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovne zavore, kadar je vir energije motor. |
| --- | --- |

1.2.1.2

po štirih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovne zavore, kadar je vir energije motor.

| 1.2.2 | Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:






  1.2.2.1 | začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec (2). Začetna raven energije mora biti takšna, da se zagotovi predpisani učinek delovnega zavornega sistema, in mora ustrezati podtlaku, ki ne presega 90 % največjega podtlaka, ki ga ustvarja vir energije; |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:

1.2.2.1

začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec (2). Začetna raven energije mora biti takšna, da se zagotovi predpisani učinek delovnega zavornega sistema, in mora ustrezati podtlaku, ki ne presega 90 % največjega podtlaka, ki ga ustvarja vir energije;

| 1.2.2.2 | naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene; |
| --- | --- |

1.2.2.2

naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene;

| 1.2.2.3 | pri vozilih na motorni pogon, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, je treba napajalni vod zapreti, na upravljalni vod pa je treba priključiti napravo za shranjevanje energije s prostornino 0,5 litra. Po preskusu iz odstavka 1.2.1. zgoraj raven podtlaka v upravljalnem vodu ne sme pasti pod raven, enakovredno polovici vrednosti, ki je bila izmerjena pri prvi uporabi zavor. |
| --- | --- |

1.2.2.3

pri vozilih na motorni pogon, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, je treba napajalni vod zapreti, na upravljalni vod pa je treba priključiti napravo za shranjevanje energije s prostornino 0,5 litra. Po preskusu iz odstavka 1.2.1. zgoraj raven podtlaka v upravljalnem vodu ne sme pasti pod raven, enakovredno polovici vrednosti, ki je bila izmerjena pri prvi uporabi zavor.

1.3   Priklopniki (le kategoriji O1 in O2)

| 1.3.1 | Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije), s katerimi so opremljeni priklopniki, morajo biti takšne, da raven podtlaka na točkah uporabe ne pade pod polovico vrednosti, ki je bila izmerjena pri prvi uporabi zavor, po preskusu s štirimi polnimi aktiviranji delovnega zavornega sistema priklopnika. |
| --- | --- |

1.3.1

Naprave za shranjevanje energije (hranilniki energije), s katerimi so opremljeni priklopniki, morajo biti takšne, da raven podtlaka na točkah uporabe ne pade pod polovico vrednosti, ki je bila izmerjena pri prvi uporabi zavor, po preskusu s štirimi polnimi aktiviranji delovnega zavornega sistema priklopnika.

| 1.3.2 | Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:






  1.3.2.1 | začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec (2). Začetna raven energije mora biti takšna, da se zagotovi predpisani učinek delovnega zavornega sistema;. |
| --- | --- | --- |

1.3.2

Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjimi zahtevami:

1.3.2.1

začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec (2). Začetna raven energije mora biti takšna, da se zagotovi predpisani učinek delovnega zavornega sistema;.

| 1.3.2.2 | naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene. |
| --- | --- |

1.3.2.2

naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene.

2.   ZMOGLJIVOST VIROV ENERGIJE

2.1   Splošno

| 2.1.1 | Izhajajoč iz atmosferskega tlaka mora vir energije omogočiti, da se v napravah za shranjevanje energije v treh minutah vzpostavi začetna raven iz odstavka 1.2.2.1 zgoraj. Pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik, čas za vzpostavitev te ravni pod pogoji iz odstavka 2.2 spodaj ne sme presegati šest minut. |
| --- | --- |

2.1.1

Izhajajoč iz atmosferskega tlaka mora vir energije omogočiti, da se v napravah za shranjevanje energije v treh minutah vzpostavi začetna raven iz odstavka 1.2.2.1 zgoraj. Pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik, čas za vzpostavitev te ravni pod pogoji iz odstavka 2.2 spodaj ne sme presegati šest minut.

2.2   Pogoji merjenja

| 2.2.1 | Število vrtljajev vira podtlaka mora biti:






  2.2.1.1 | število vrtljajev motorja vozila v mirovanju z menjalnikom v prostem teku, če je vir podtlaka motor vozila; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Število vrtljajev vira podtlaka mora biti:

2.2.1.1

število vrtljajev motorja vozila v mirovanju z menjalnikom v prostem teku, če je vir podtlaka motor vozila;

| 2.2.1.2 | 65 % števila vrtljajev motorja pri največji moči motorja, če je vir podtlaka podtlačna črpalka; |
| --- | --- |

2.2.1.2

65 % števila vrtljajev motorja pri največji moči motorja, če je vir podtlaka podtlačna črpalka;

| 2.2.1.3 | 65 % števila vrtljajev motorja pri največji moči, ki ga dopušča regulator, če je vir podtlaka podtlačna črpalka in je motor opremljen z regulatorjem. |
| --- | --- |

2.2.1.3

65 % števila vrtljajev motorja pri največji moči, ki ga dopušča regulator, če je vir podtlaka podtlačna črpalka in je motor opremljen z regulatorjem.

| 2.2.2 | Če je vozilo na motorni pogon namenjeno za vleko priklopnika s podtlačnim delovnim zavornim sistemom, predstavlja priklopnik naprava za shranjevanje energije s prostornino V v litrih, ki se izračuna z enačbo V = 15 R, pri čemer je R največja dovoljena obremenitev na oseh priklopnika, izražena v tonah. |
| --- | --- |

2.2.2

Če je vozilo na motorni pogon namenjeno za vleko priklopnika s podtlačnim delovnim zavornim sistemom, predstavlja priklopnik naprava za shranjevanje energije s prostornino V v litrih, ki se izračuna z enačbo V = 15 R, pri čemer je R največja dovoljena obremenitev na oseh priklopnika, izražena v tonah.

C.   HIDRAVLIČNI ZAVORNI SISTEMI S SHRANJENO ENERGIJO

1.   PROSTORNINA NAPRAV ZA SHRANJEVANJE ENERGIJE (AKUMULATORJI ENERGIJE)

1.1   Splošno

| 1.1.1 | Vozila, katerih zavorni sistem za delovanje potrebuje shranjeno energijo, ki jo predstavlja hidravlična tekočina pod tlakom, morajo biti opremljena z napravami za shranjevanje energije (akumulatorji energije) s prostornino, ki ustreza zahtevam iz odstavka 1.2 te priloge (del C). |
| --- | --- |

1.1.1

Vozila, katerih zavorni sistem za delovanje potrebuje shranjeno energijo, ki jo predstavlja hidravlična tekočina pod tlakom, morajo biti opremljena z napravami za shranjevanje energije (akumulatorji energije) s prostornino, ki ustreza zahtevam iz odstavka 1.2 te priloge (del C).

| 1.1.2 | Vendar ni treba, da imajo naprave za shranjevanje energije predpisano prostornino, če je zavorni sistem takšen, da lahko v primeru pomanjkanja rezerve energije z napravo za upravljanje delovnega zavornega sistema doseže zavorni učinek, ki je vsaj enak učinku, predpisanemu za pomožni zavorni sistem. |
| --- | --- |

1.1.2

Vendar ni treba, da imajo naprave za shranjevanje energije predpisano prostornino, če je zavorni sistem takšen, da lahko v primeru pomanjkanja rezerve energije z napravo za upravljanje delovnega zavornega sistema doseže zavorni učinek, ki je vsaj enak učinku, predpisanemu za pomožni zavorni sistem.

| 1.1.3 | Pri preverjanju izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 1.2.1, 1.2.2. in 2.1 te priloge morajo biti zavore nastavljene čim tesneje, v zvezi z odstavkom 1.2.1. pa mora biti zaporedje polnih aktiviranj takšno, da zagotavlja vsaj 60-sekundni razmik med posameznimi zaviranji. |
| --- | --- |

1.1.3

Pri preverjanju izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 1.2.1, 1.2.2. in 2.1 te priloge morajo biti zavore nastavljene čim tesneje, v zvezi z odstavkom 1.2.1. pa mora biti zaporedje polnih aktiviranj takšno, da zagotavlja vsaj 60-sekundni razmik med posameznimi zaviranji.

1.2   Vozila na motorni pogon

| 1.2.1 | Vozila na motorni pogon, opremljena s hidravličnim zavornim sistemom s shranjeno energijo, morajo izpolnjevati naslednji zahtevi:






  1.2.1.1 | Po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema mora biti pri deveti uporabi še vedno mogoče doseči učinek, ki je predpisan za pomožni zavorni sistem. |
| --- | --- | --- |

1.2.1

Vozila na motorni pogon, opremljena s hidravličnim zavornim sistemom s shranjeno energijo, morajo izpolnjevati naslednji zahtevi:

1.2.1.1

Po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema mora biti pri deveti uporabi še vedno mogoče doseči učinek, ki je predpisan za pomožni zavorni sistem.

| 1.2.1.2 | Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjima zahtevama:






  1.2.1.2.1 | preskus se začne pri tlaku, ki ga lahko določi proizvajalec, vendar ni višji od vklopnega tlaka; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2

Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjima zahtevama:

1.2.1.2.1

preskus se začne pri tlaku, ki ga lahko določi proizvajalec, vendar ni višji od vklopnega tlaka;

| 1.2.1.2.2 | naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene. |
| --- | --- |

1.2.1.2.2

naprave za shranjevanje energije se ne smejo napajati; poleg tega morajo biti naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo odklopljene.

| 1.2.2 | Za vozila na motorni pogon, opremljena s hidravličnim zavornim sistemom s shranjeno energijo, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 5.2.1.5.1 tega pravilnika, se šteje, da izpolnjujejo zahteve iz navedenega odstavka, če izpolnjujejo naslednji zahtevi:






  1.2.2.1 | Po vsaki posamezni okvari prenosnega sistema mora biti po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema pri deveti uporabi še vedno mogoče doseči vsaj učinek, ki je predpisan za pomožni zavorni sistem, kadar se zavorni učinek pomožne zavore, pri katerem je potrebna uporaba shranjene energije, doseže z ločeno napravo za upravljanje, pa mora biti po osmih polnih aktiviranjih pri deveti uporabi še vedno mogoče doseči preostali učinek iz odstavka 5.2.1.4 tega pravilnika. |
| --- | --- | --- |

1.2.2

Za vozila na motorni pogon, opremljena s hidravličnim zavornim sistemom s shranjeno energijo, ki ne izpolnjujejo zahtev iz odstavka 5.2.1.5.1 tega pravilnika, se šteje, da izpolnjujejo zahteve iz navedenega odstavka, če izpolnjujejo naslednji zahtevi:

1.2.2.1

Po vsaki posamezni okvari prenosnega sistema mora biti po osmih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema pri deveti uporabi še vedno mogoče doseči vsaj učinek, ki je predpisan za pomožni zavorni sistem, kadar se zavorni učinek pomožne zavore, pri katerem je potrebna uporaba shranjene energije, doseže z ločeno napravo za upravljanje, pa mora biti po osmih polnih aktiviranjih pri deveti uporabi še vedno mogoče doseči preostali učinek iz odstavka 5.2.1.4 tega pravilnika.

| 1.2.2.2 | Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjima zahtevama:






  1.2.2.2.1 | ko je vir energije v mirovanju ali deluje s številom vrtljajev, ki ustrezajo prostemu teku motorja, se lahko sproži kakršna koli okvara v prenosnem sistemu zavornega prenosa. Preden se takšna okvara sproži, morajo biti naprave za shranjevanje energije pod tlakom, ki ga lahko določi proizvajalec, vendar ne sme presegati vklopnega tlaka; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.2

Preskuse je treba izvajati v skladu z naslednjima zahtevama:

1.2.2.2.1

ko je vir energije v mirovanju ali deluje s številom vrtljajev, ki ustrezajo prostemu teku motorja, se lahko sproži kakršna koli okvara v prenosnem sistemu zavornega prenosa. Preden se takšna okvara sproži, morajo biti naprave za shranjevanje energije pod tlakom, ki ga lahko določi proizvajalec, vendar ne sme presegati vklopnega tlaka;

| 1.2.2.2.2 | pomožna oprema in njene morebitne naprave za shranjevanje energije morajo biti odklopljene. |
| --- | --- |

1.2.2.2.2

pomožna oprema in njene morebitne naprave za shranjevanje energije morajo biti odklopljene.

2.   ZMOGLJIVOST HIDRAVLIČNIH VIROV ENERGIJE

| 2.1 | Viri energije morajo izpolnjevati zahteve, ki so določene v naslednjih odstavkih:






  2.1.1 | Opredelitev pojmov






  2.1.1.1 | „p1“ predstavlja največji delovni tlak (odklopni tlak) v napravah za shranjevanje energije, ki ga določi proizvajalec; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1

Viri energije morajo izpolnjevati zahteve, ki so določene v naslednjih odstavkih:

2.1.1

Opredelitev pojmov

2.1.1.1

„p1“ predstavlja največji delovni tlak (odklopni tlak) v napravah za shranjevanje energije, ki ga določi proizvajalec;

| 2.1.1.2 | „p2“ predstavlja tlak po štirih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema, ki se začne s tlakom p1, brez napajanja naprav za shranjevanje energije; |
| --- | --- |

2.1.1.2

„p2“ predstavlja tlak po štirih polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema, ki se začne s tlakom p1, brez napajanja naprav za shranjevanje energije;

| 2.1.1.3 | „t“ predstavlja čas, ki je potreben, da tlak naraste od p2 do p1 v napravah za shranjevanje energije, brez uporabe naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema. |
| --- | --- |

2.1.1.3

„t“ predstavlja čas, ki je potreben, da tlak naraste od p2 do p1 v napravah za shranjevanje energije, brez uporabe naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema.

| 2.1.2 | Pogoji merjenja






  2.1.2.1 | Med preskusom za določanje časa t je napajalna hitrost vira energije hitrost, ki se doseže, ko motor teče pri številu vrtljajev, ki ustreza njegovi največji moči, ali pri številu vrtljajev, ki ga dopušča regulator vrtljajev. |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Pogoji merjenja

2.1.2.1

Med preskusom za določanje časa t je napajalna hitrost vira energije hitrost, ki se doseže, ko motor teče pri številu vrtljajev, ki ustreza njegovi največji moči, ali pri številu vrtljajev, ki ga dopušča regulator vrtljajev.

| 2.1.2.2 | Med preskusom za določanje časa t se naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo ne smejo odklopiti, razen če je to samodejno. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Med preskusom za določanje časa t se naprave za shranjevanje energije za pomožno opremo ne smejo odklopiti, razen če je to samodejno.

| 2.1.3 | Razlaga rezultatov






  2.1.3.1 | V primeru vseh vozil, razen vozil kategorij M3, N2 in N3, čas t ne sme presegati 20 sekund. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Razlaga rezultatov

2.1.3.1

V primeru vseh vozil, razen vozil kategorij M3, N2 in N3, čas t ne sme presegati 20 sekund.

| 2.1.3.2 | Pri vozilih kategorij M3, N2 in N3 čas t ne sme presegati 30 sekund. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Pri vozilih kategorij M3, N2 in N3 čas t ne sme presegati 30 sekund.

3.   ZNAČILNOSTI OPOZORILNIH NAPRAV

Z motorjem v mirovanju in z začetnim tlakom, ki ga lahko določi proizvajalec in ki ne presega vklopnega tlaka, se opozorilna naprava po dveh polnih aktiviranjih naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema ne sme sprožiti.

---

(1)  Začetna raven energije mora biti navedena v homologacijskem dokumentu.

(2)  Začetna raven energije mora biti navedena v homologacijskem dokumentu.

---

PRILOGA 8

Določbe o posebnih pogojih za vzmetne zavorne sisteme

1.   OPREDELITEV POJMOV

| 1.1 | „Vzmetni zavorni sistemi“ so zavorni sistemi, v katerih energijo, potrebno za zaviranje, zagotavlja ena ali več vzmeti, ki delujejo kot naprava za shranjevanje energije (akumulator energije). |
| --- | --- |

1.1

„Vzmetni zavorni sistemi“ so zavorni sistemi, v katerih energijo, potrebno za zaviranje, zagotavlja ena ali več vzmeti, ki delujejo kot naprava za shranjevanje energije (akumulator energije).

| 1.1.1 | Energijo, ki je potrebna za stiskanje vzmeti, s čimer se sprosti zavora, zagotavlja in upravlja „naprava za upravljanje zavor“, ki jo aktivira voznik (glej opredelitev pojmov v odstavku 2.4 tega pravilnika). |
| --- | --- |

1.1.1

Energijo, ki je potrebna za stiskanje vzmeti, s čimer se sprosti zavora, zagotavlja in upravlja „naprava za upravljanje zavor“, ki jo aktivira voznik (glej opredelitev pojmov v odstavku 2.4 tega pravilnika).

| 1.2 | „Vzmetna kompresijska komora“ pomeni komoro, v kateri dejansko nastajajo spremembe tlaka, ki povzročajo stiskanje vzmeti. |
| --- | --- |

1.2

„Vzmetna kompresijska komora“ pomeni komoro, v kateri dejansko nastajajo spremembe tlaka, ki povzročajo stiskanje vzmeti.

| 1.3 | Če stiskanje vzmeti povzroča podtlačna naprava, pomeni izraz „tlak“ v tej prilogi podtlak. |
| --- | --- |

1.3

Če stiskanje vzmeti povzroča podtlačna naprava, pomeni izraz „tlak“ v tej prilogi podtlak.

2.   SPLOŠNO

| 2.1 | Vzmetni zavorni sistem se ne sme uporabljati kot delovni zavorni sistem. Vendar se v primeru okvare dela prenosnega sistema delovnega zavornega sistema lahko za dosego preostalega zavornega učinka iz odstavka 5.2.1.4 tega pravilnika uporabi vzmetni zavorni sistem, če voznik lahko zavira stopnjevano. Pri vozilih na motorni pogon, razen vlačilcev za polpriklopnike, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.1.4.1 tega pravilnika, vzmetni zavorni sistem ne sme biti edini vir preostalega zaviranja. Podtlačni vzmetni zavorni sistemi se ne smejo uporabljati za priklopnike. |
| --- | --- |

2.1

Vzmetni zavorni sistem se ne sme uporabljati kot delovni zavorni sistem. Vendar se v primeru okvare dela prenosnega sistema delovnega zavornega sistema lahko za dosego preostalega zavornega učinka iz odstavka 5.2.1.4 tega pravilnika uporabi vzmetni zavorni sistem, če voznik lahko zavira stopnjevano. Pri vozilih na motorni pogon, razen vlačilcev za polpriklopnike, ki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 5.2.1.4.1 tega pravilnika, vzmetni zavorni sistem ne sme biti edini vir preostalega zaviranja. Podtlačni vzmetni zavorni sistemi se ne smejo uporabljati za priklopnike.

| 2.2 | Majhno nihanje katere koli mejne vrednosti tlaka, ki lahko nastane v napajalnem vodu vzmetne kompresijske komore, ne sme povzročiti večjega nihanja v zavorni sili. |
| --- | --- |

2.2

Majhno nihanje katere koli mejne vrednosti tlaka, ki lahko nastane v napajalnem vodu vzmetne kompresijske komore, ne sme povzročiti večjega nihanja v zavorni sili.

| 2.3 | Za vozila na motorni pogon z vzmetnimi zavorami veljajo naslednje zahteve:






  2.3.1 | Napajalni vod vzmetne kompresijske komore mora imeti lastno zalogo energije ali se mora napajati vsaj iz dveh neodvisnih zalog energije. Napajalni vod priklopnika se lahko odcepi od tega napajalnega voda, če padec tlaka v napajalnem vodu priklopnika ne more povzročiti aktiviranja vzmetnih zavornih valjev. |
| --- | --- | --- |

2.3

Za vozila na motorni pogon z vzmetnimi zavorami veljajo naslednje zahteve:

2.3.1

Napajalni vod vzmetne kompresijske komore mora imeti lastno zalogo energije ali se mora napajati vsaj iz dveh neodvisnih zalog energije. Napajalni vod priklopnika se lahko odcepi od tega napajalnega voda, če padec tlaka v napajalnem vodu priklopnika ne more povzročiti aktiviranja vzmetnih zavornih valjev.

| 2.3.2 | Pomožna oprema lahko črpa energijo iz napajalnega voda za vzmetne zavorne valje le, če njeno delovanje tudi v primeru okvar vira energije ne povzroči upada zaloge energije za vzmetne zavorne valje pod raven, s katere je mogoče vsaj ena sprostitev vzmetne zavore. |
| --- | --- |

2.3.2

Pomožna oprema lahko črpa energijo iz napajalnega voda za vzmetne zavorne valje le, če njeno delovanje tudi v primeru okvar vira energije ne povzroči upada zaloge energije za vzmetne zavorne valje pod raven, s katere je mogoče vsaj ena sprostitev vzmetne zavore.

| 2.3.3 | Pri ponovnem polnjenju zavornega sistema, potem ko je tlak padel na vrednost 0, vzmetne zavore ne smejo popustiti ne glede na položaj naprave za upravljanje, dokler tlak v delovnem zavornem sistemu ne naraste dovolj, da je zagotovljen vsaj predpisani učinek pomožnega zaviranja pri obremenjenem vozilu, pri čemer se uporablja naprava za upravljanje delovnega zavornega sistema. |
| --- | --- |

2.3.3

Pri ponovnem polnjenju zavornega sistema, potem ko je tlak padel na vrednost 0, vzmetne zavore ne smejo popustiti ne glede na položaj naprave za upravljanje, dokler tlak v delovnem zavornem sistemu ne naraste dovolj, da je zagotovljen vsaj predpisani učinek pomožnega zaviranja pri obremenjenem vozilu, pri čemer se uporablja naprava za upravljanje delovnega zavornega sistema.

| 2.3.4 | Ko so vzmetne zavore sprožene, se ne smejo sprostiti, razen če je v delovnem zavornem sistemu dovolj tlaka, da zagotavlja vsaj predpisani preostali zavorni učinek obremenjenega vozila z uporabo naprave za upravljanje delovne zavore. |
| --- | --- |

2.3.4

Ko so vzmetne zavore sprožene, se ne smejo sprostiti, razen če je v delovnem zavornem sistemu dovolj tlaka, da zagotavlja vsaj predpisani preostali zavorni učinek obremenjenega vozila z uporabo naprave za upravljanje delovne zavore.

| 2.4 | Pri vozilih na motorni pogon mora biti sistem zasnovan tako, da je mogoče zavore sprostiti vsaj trikrat, če je začetni tlak v vzmetni kompresijski komori enak najvišjemu konstrukcijsko določenemu tlaku. Pri priklopnikih mora biti po odklopu priklopnika mogoče zavore sprostiti vsaj trikrat, pri čemer mora biti tlak v napajalnem vodu pred odklopom 750 kPa. Vendar mora biti pred preverjanjem zavora v sili sproščena. Ti pogoji morajo biti izpolnjeni, kadar so zavore nastavljene čim tesneje. Poleg tega mora biti mogoče sprožiti in sprostiti parkirni zavorni sistem, kot je določeno v odstavku 5.2.2.10 tega pravilnika, ko je priklopnik priključen na vlečno vozilo. |
| --- | --- |

2.4

Pri vozilih na motorni pogon mora biti sistem zasnovan tako, da je mogoče zavore sprostiti vsaj trikrat, če je začetni tlak v vzmetni kompresijski komori enak najvišjemu konstrukcijsko določenemu tlaku. Pri priklopnikih mora biti po odklopu priklopnika mogoče zavore sprostiti vsaj trikrat, pri čemer mora biti tlak v napajalnem vodu pred odklopom 750 kPa. Vendar mora biti pred preverjanjem zavora v sili sproščena. Ti pogoji morajo biti izpolnjeni, kadar so zavore nastavljene čim tesneje. Poleg tega mora biti mogoče sprožiti in sprostiti parkirni zavorni sistem, kot je določeno v odstavku 5.2.2.10 tega pravilnika, ko je priklopnik priključen na vlečno vozilo.

| 2.5 | Pri vozilih na motorni pogon tlak v vzmetni kompresijski komori, pri katerem začnejo vzmeti aktivirati zavore, ki so nastavljene čim tesneje, ne sme biti večji od 80 % najnižje vrednosti normalnega razpoložljivega tlaka.
  Pri priklopnikih tlak v vzmetni kompresijski komori, pri katerem začnejo vzmeti aktivirati zavore, ne sme biti večji od tlaka, ki nastane po štirih polnih aktiviranjih delovnega zavornega sistema v skladu z odstavkom 1.3. dela A Priloge 7 k temu pravilniku. Začetni tlak je 700 kPa. |
| --- | --- |

2.5

Pri vozilih na motorni pogon tlak v vzmetni kompresijski komori, pri katerem začnejo vzmeti aktivirati zavore, ki so nastavljene čim tesneje, ne sme biti večji od 80 % najnižje vrednosti normalnega razpoložljivega tlaka.

Pri priklopnikih tlak v vzmetni kompresijski komori, pri katerem začnejo vzmeti aktivirati zavore, ne sme biti večji od tlaka, ki nastane po štirih polnih aktiviranjih delovnega zavornega sistema v skladu z odstavkom 1.3. dela A Priloge 7 k temu pravilniku. Začetni tlak je 700 kPa.

| 2.6 | Ko tlak v vodu, ki dovaja energijo v vzmetno kompresijsko komoro – razen vodov pomožne naprave za sproščanje zavor, ki uporablja tekočino pod tlakom – pade pod vrednost, pri kateri se deli zavor začnejo premikati, se mora aktivirati svetlobna ali zvočna opozorilna naprava. Če je ta zahteva izpolnjena, lahko opozorilna naprava zajema rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 tega pravilnika. Ta določba ne velja za priklopnike. |
| --- | --- |

2.6

Ko tlak v vodu, ki dovaja energijo v vzmetno kompresijsko komoro – razen vodov pomožne naprave za sproščanje zavor, ki uporablja tekočino pod tlakom – pade pod vrednost, pri kateri se deli zavor začnejo premikati, se mora aktivirati svetlobna ali zvočna opozorilna naprava. Če je ta zahteva izpolnjena, lahko opozorilna naprava zajema rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 tega pravilnika. Ta določba ne velja za priklopnike.

| 2.7 | Če je vozilo na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik s povezanim ali polpovezanim zavornim sistemom, opremljeno z vzmetnim zavornim sistemom, mora samodejno sproženje tega sistema povzročiti sproženje zavor priklopnika. |
| --- | --- |

2.7

Če je vozilo na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik s povezanim ali polpovezanim zavornim sistemom, opremljeno z vzmetnim zavornim sistemom, mora samodejno sproženje tega sistema povzročiti sproženje zavor priklopnika.

3.   POMOŽNI SISTEM ZA SPROŠČANJE ZAVOR

| 3.1 | Vzmetni zavorni sistem mora biti zasnovan tako, da je v primeru okvare navedenega sistema še mogoče sprostiti zavore. To se lahko doseže z uporabo pomožne naprave za sproščanje zavor (pnevmatske, mehanske itd.).
  Pomožne naprave za sproščanje zavor, ki za sproščanje uporabljajo zalogo energije, morajo energijo črpati iz zaloge energije, ki je neodvisna od zaloge energije, ki se običajno uporablja za vzmetni zavorni sistem. Stisnjen zrak ali hidravlična tekočina v taki pomožni napravi za sproščanje zavor lahko deluje na isto površino bata v vzmetni kompresijski komori, ki se uporablja za običajni vzmetni zavorni sistem, če pomožna naprava za sproščanje zavor uporablja ločen vod. Povezava tega voda z običajnim vodom, ki povezuje napravo za upravljanje z vzmetnimi zavornimi valji, mora biti pri vsakem vzmetnem zavornem valju tik pred odprtino vzmetne kompresijske komore, če ni vgrajena v ohišje vzmetnega zavornega valja. Ta povezava mora vsebovati napravo, ki preprečuje vpliv enega voda na drugega. Zahteve iz odstavka 5.2.1.6 tega pravilnika veljajo tudi za to napravo. |
| --- | --- |

3.1

Vzmetni zavorni sistem mora biti zasnovan tako, da je v primeru okvare navedenega sistema še mogoče sprostiti zavore. To se lahko doseže z uporabo pomožne naprave za sproščanje zavor (pnevmatske, mehanske itd.).

Pomožne naprave za sproščanje zavor, ki za sproščanje uporabljajo zalogo energije, morajo energijo črpati iz zaloge energije, ki je neodvisna od zaloge energije, ki se običajno uporablja za vzmetni zavorni sistem. Stisnjen zrak ali hidravlična tekočina v taki pomožni napravi za sproščanje zavor lahko deluje na isto površino bata v vzmetni kompresijski komori, ki se uporablja za običajni vzmetni zavorni sistem, če pomožna naprava za sproščanje zavor uporablja ločen vod. Povezava tega voda z običajnim vodom, ki povezuje napravo za upravljanje z vzmetnimi zavornimi valji, mora biti pri vsakem vzmetnem zavornem valju tik pred odprtino vzmetne kompresijske komore, če ni vgrajena v ohišje vzmetnega zavornega valja. Ta povezava mora vsebovati napravo, ki preprečuje vpliv enega voda na drugega. Zahteve iz odstavka 5.2.1.6 tega pravilnika veljajo tudi za to napravo.

| 3.1.1 | Za namene zahteve iz odstavka 3.1 zgoraj se sestavni deli prenosnega sistema zavornega sistema ne štejejo za izpostavljene okvaram, če se pod pogoji iz odstavka 5.2.1.2.7 tega pravilnika ne obravnavajo kot izpostavljeni okvaram, če so narejeni iz kovine ali materiala s podobnimi lastnostmi in pri običajnem zaviranju niso nagnjeni k deformacijam. |
| --- | --- |

3.1.1

Za namene zahteve iz odstavka 3.1 zgoraj se sestavni deli prenosnega sistema zavornega sistema ne štejejo za izpostavljene okvaram, če se pod pogoji iz odstavka 5.2.1.2.7 tega pravilnika ne obravnavajo kot izpostavljeni okvaram, če so narejeni iz kovine ali materiala s podobnimi lastnostmi in pri običajnem zaviranju niso nagnjeni k deformacijam.

| 3.2 | Če je za delovanje pomožne naprave iz odstavka 3.1 zgoraj potrebno orodje ali ključ, ga je treba imeti v vozilu. |
| --- | --- |

3.2

Če je za delovanje pomožne naprave iz odstavka 3.1 zgoraj potrebno orodje ali ključ, ga je treba imeti v vozilu.

| 3.3 | Če pomožni sistem za sproščanje zavor uporablja zalogo energije za sproščanje vzmetnih zavor, veljata naslednji dodatni zahtevi:






  3.3.1 | Če je naprava za upravljanje pomožnega sistema za sproščanje vzmetnih zavor enaka kot naprava, ki se uporablja za pomožno/parkirno zavoro, v vseh primerih veljajo zahteve iz odstavka 2.3 zgoraj. |
| --- | --- | --- |

3.3

Če pomožni sistem za sproščanje zavor uporablja zalogo energije za sproščanje vzmetnih zavor, veljata naslednji dodatni zahtevi:

3.3.1

Če je naprava za upravljanje pomožnega sistema za sproščanje vzmetnih zavor enaka kot naprava, ki se uporablja za pomožno/parkirno zavoro, v vseh primerih veljajo zahteve iz odstavka 2.3 zgoraj.

| 3.3.2 | Če je naprava za upravljanje pomožnega sistema za sproščanje vzmetnih zavor ločena od naprave za upravljanje pomožne/parkirne zavore, za oba sistema upravljanja veljajo zahteve iz odstavka 2.3 zgoraj. Vendar zahteve iz odstavka 2.3.4 zgoraj ne veljajo za pomožni sistem za sproščanje vzmetnih zavor. Poleg tega mora biti naprava za upravljanje pomožnega sistema za sproščanje nameščena tako, da vozniku preprečuje uporabo s svojega sedeža. |
| --- | --- |

3.3.2

Če je naprava za upravljanje pomožnega sistema za sproščanje vzmetnih zavor ločena od naprave za upravljanje pomožne/parkirne zavore, za oba sistema upravljanja veljajo zahteve iz odstavka 2.3 zgoraj. Vendar zahteve iz odstavka 2.3.4 zgoraj ne veljajo za pomožni sistem za sproščanje vzmetnih zavor. Poleg tega mora biti naprava za upravljanje pomožnega sistema za sproščanje nameščena tako, da vozniku preprečuje uporabo s svojega sedeža.

| 3.4 | Če se v pomožnem sistemu za sproščanje uporablja stisnjeni zrak, je treba sistem aktivirati z ločeno napravo za upravljanje, ki ni povezana z napravo za upravljanje vzmetnih zavor. |
| --- | --- |

3.4

Če se v pomožnem sistemu za sproščanje uporablja stisnjeni zrak, je treba sistem aktivirati z ločeno napravo za upravljanje, ki ni povezana z napravo za upravljanje vzmetnih zavor.

---

PRILOGA 9

Določbe o parkirnih zavornih sistemih, opremljenih z napravo za mehansko blokiranje zavornih valjev (blokirni zavorni valji)

1.   OPREDELITEV POJMOV

„Naprava za mehansko blokiranje zavornih valjev“ pomeni napravo, ki zagotavlja zaviranje s parkirnim zavornim sistemom tako, da mehansko blokira batnico zavornega bata. Mehansko blokiranje nastopi, ko se iz komore naprave za blokiranje spusti stisnjena tekočina, pri čemer je naprava za mehansko blokiranje zasnovana tako, da se lahko sprosti, ko je komora naprave za blokiranje ponovno pod tlakom.

2.   POSEBNE ZAHTEVE

| 2.1 | Ko se tlak v komori naprave za blokiranje približa ravni, na kateri se sproži mehansko blokiranje, se aktivira svetlobna ali zvočna opozorilna naprava. Če je ta zahteva izpolnjena, lahko opozorilna naprava zajema rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 tega pravilnika. Ta določba ne velja za priklopnike.
  Pri priklopnikih tlak, ki sproži mehansko blokiranje, ne sme presegati 400 kPa. Učinek parkirnega zaviranja mora biti mogoče doseči kljub kakršni koli posamezni okvari delovnega zavornega sistema priklopnika. Poleg tega mora biti po odklopu priklopnika mogoče zavore sprostiti vsaj trikrat, pri čemer mora biti tlak v napajalnem vodu pred odklopom 650 kPa. Ti pogoji morajo biti izpolnjeni, kadar so zavore nastavljene čim tesneje. Prav tako mora biti mogoče sprožiti in sprostiti parkirni zavorni sistem, kot je določeno v odstavku 5.2.2.10 tega pravilnika, ko je priklopnik priključen na vlečno vozilo. |
| --- | --- |

2.1

Ko se tlak v komori naprave za blokiranje približa ravni, na kateri se sproži mehansko blokiranje, se aktivira svetlobna ali zvočna opozorilna naprava. Če je ta zahteva izpolnjena, lahko opozorilna naprava zajema rdeči opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 tega pravilnika. Ta določba ne velja za priklopnike.

Pri priklopnikih tlak, ki sproži mehansko blokiranje, ne sme presegati 400 kPa. Učinek parkirnega zaviranja mora biti mogoče doseči kljub kakršni koli posamezni okvari delovnega zavornega sistema priklopnika. Poleg tega mora biti po odklopu priklopnika mogoče zavore sprostiti vsaj trikrat, pri čemer mora biti tlak v napajalnem vodu pred odklopom 650 kPa. Ti pogoji morajo biti izpolnjeni, kadar so zavore nastavljene čim tesneje. Prav tako mora biti mogoče sprožiti in sprostiti parkirni zavorni sistem, kot je določeno v odstavku 5.2.2.10 tega pravilnika, ko je priklopnik priključen na vlečno vozilo.

| 2.2 | Pri valjih z napravo za mehansko blokiranje je treba zagotoviti delovanje zavornega bata z energijo iz dveh neodvisnih naprav za shranjevanje energije. |
| --- | --- |

2.2

Pri valjih z napravo za mehansko blokiranje je treba zagotoviti delovanje zavornega bata z energijo iz dveh neodvisnih naprav za shranjevanje energije.

| 2.3 | Valj blokirane zavore se lahko sprosti šele, ko je zagotovljeno, da je zavoro po njegovi sprostitvi mogoče ponovno uporabiti. |
| --- | --- |

2.3

Valj blokirane zavore se lahko sprosti šele, ko je zagotovljeno, da je zavoro po njegovi sprostitvi mogoče ponovno uporabiti.

| 2.4 | V primeru okvare vira energije, ki napaja komoro naprave za blokiranje, mora biti na voljo pomožna naprava za sproščanje zavor (npr. mehanska ali pnevmatska, ki lahko uporablja zrak v enem od koles vozila). |
| --- | --- |

2.4

V primeru okvare vira energije, ki napaja komoro naprave za blokiranje, mora biti na voljo pomožna naprava za sproščanje zavor (npr. mehanska ali pnevmatska, ki lahko uporablja zrak v enem od koles vozila).

| 2.5 | Naprava za upravljanje mora biti takšna, da pri aktiviranju zaporedoma izvaja naslednje operacije: zavore se sprožijo tako, da se zagotovi stopnja učinkovitosti, ki je potrebna za parkirno zaviranje, zavore se v tem položaju blokirajo in sile, potrebne za vključitev zavore, popustijo. |
| --- | --- |

2.5

Naprava za upravljanje mora biti takšna, da pri aktiviranju zaporedoma izvaja naslednje operacije: zavore se sprožijo tako, da se zagotovi stopnja učinkovitosti, ki je potrebna za parkirno zaviranje, zavore se v tem položaju blokirajo in sile, potrebne za vključitev zavore, popustijo.

---

PRILOGA 10

Porazdelitev zaviranja med osi vozila ter zahteve po združljivosti med vlečnimi vozili in priklopniki

1.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| 1.1 | Vozila kategorij M2, M3, N, O2, O3 in O4, ki niso opremljena s protiblokirnim sistemom iz Priloge 13 k temu pravilniku, morajo izpolnjevati vse zahteve iz te priloge. Če se uporablja posebna naprava, mora ta delovati samodejno (1).
  Vendar morajo vozila zgornjih kategorij, ki so opremljena s protiblokirnim sistemom iz Priloge 13, izpolnjevati tudi zahteve iz odstavkov 7 in 8 te priloge, če so dodatno opremljena s posebno samodejno napravo, ki nadzira porazdelitev zavorne sile med osi. V primeru okvare te naprave za upravljanje mora biti mogoče vozilo ustaviti, kot je določeno v odstavku 6 te priloge. |
| --- | --- |

1.1

Vozila kategorij M2, M3, N, O2, O3 in O4, ki niso opremljena s protiblokirnim sistemom iz Priloge 13 k temu pravilniku, morajo izpolnjevati vse zahteve iz te priloge. Če se uporablja posebna naprava, mora ta delovati samodejno (1).

Vendar morajo vozila zgornjih kategorij, ki so opremljena s protiblokirnim sistemom iz Priloge 13, izpolnjevati tudi zahteve iz odstavkov 7 in 8 te priloge, če so dodatno opremljena s posebno samodejno napravo, ki nadzira porazdelitev zavorne sile med osi. V primeru okvare te naprave za upravljanje mora biti mogoče vozilo ustaviti, kot je določeno v odstavku 6 te priloge.

| 1.1.1 | Če je vozilo opremljeno s trajnostnim zavornim sistemom, se pri določanju učinkovitosti vozila v skladu z določbami te priloge ne upošteva sila zaustavljanja. |
| --- | --- |

1.1.1

Če je vozilo opremljeno s trajnostnim zavornim sistemom, se pri določanju učinkovitosti vozila v skladu z določbami te priloge ne upošteva sila zaustavljanja.

| 1.2 | Zahteve v zvezi z diagrami iz odstavkov 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 in 5.2 te priloge veljajo za vozila s pnevmatskim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1 tega pravilnika in za vozila z električnim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 tega pravilnika. V obeh primerih bo referenčna vrednost (abscisa diagrama) vrednost tlaka, ki se prenaša po upravljalnem vodu:






  (a) | za vozila, opremljena v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1 tega pravilnika, bo to dejanski pnevmatski tlak v upravljalnem vodu (pm); |
| --- | --- | --- |

1.2

Zahteve v zvezi z diagrami iz odstavkov 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 in 5.2 te priloge veljajo za vozila s pnevmatskim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1 tega pravilnika in za vozila z električnim upravljalnim vodom v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 tega pravilnika. V obeh primerih bo referenčna vrednost (abscisa diagrama) vrednost tlaka, ki se prenaša po upravljalnem vodu:

(a)

za vozila, opremljena v skladu z odstavkom 5.1.3.1.1 tega pravilnika, bo to dejanski pnevmatski tlak v upravljalnem vodu (pm);

| (b) | za vozila, opremljena v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 tega pravilnika, bo to tlak, ki ustreza preneseni digitalni vrednosti zahteve v električnem upravljalnem vodu v skladu s standardom ISO 11992:2003. |
| --- | --- |

(b)

za vozila, opremljena v skladu z odstavkom 5.1.3.1.3 tega pravilnika, bo to tlak, ki ustreza preneseni digitalni vrednosti zahteve v električnem upravljalnem vodu v skladu s standardom ISO 11992:2003.

Vozila, opremljena v skladu z odstavkom 5.1.3.1.2 tega pravilnika (s pnevmatskim in električnim upravljalnim vodom), morajo izpolnjevati zahteve diagramov v zvezi z obema upravljalnima vodoma. Vendar se za oba upravljalna voda ne zahtevata identični krivulji značilnosti zaviranja.

| 1.3 | Potrjevanje razvoja zavorne sile. |
| --- | --- |

1.3

Potrjevanje razvoja zavorne sile.

| 1.3.1 | Pri homologaciji je treba preveriti, ali je razvoj zaviranja na osi vsake neodvisne skupine osi (2) v okviru naslednjih območij tlaka:






  (a) | Obremenjena vozila: | Vsaj ena os mora začeti razvijati zavorno silo, ko je tlak na spojni glavi v območju od 20 do 100 kPa. |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.1

Pri homologaciji je treba preveriti, ali je razvoj zaviranja na osi vsake neodvisne skupine osi (2) v okviru naslednjih območij tlaka:

(a)

Obremenjena vozila:

Vsaj ena os mora začeti razvijati zavorno silo, ko je tlak na spojni glavi v območju od 20 do 100 kPa.

| | Vsaj ena os vsake druge skupine osi mora začeti razvijati zavorno silo, ko je tlak na spojni glavi največ 120 kPa. |
| --- | --- |

Vsaj ena os vsake druge skupine osi mora začeti razvijati zavorno silo, ko je tlak na spojni glavi največ 120 kPa.

| (b) | Neobremenjena vozila:
  Vsaj ena os mora začeti razvijati zavorno silo, ko je tlak na spojni glavi v območju od 20 do 100 kPa. |
| --- | --- |

(b)

Neobremenjena vozila:

Vsaj ena os mora začeti razvijati zavorno silo, ko je tlak na spojni glavi v območju od 20 do 100 kPa.

| 1.3.1.1 | Če so kolesa na oseh dvignjena od tal in se prosto vrtijo, je treba uporabiti povečano zaviranje in izmeriti tlak na spojni glavi v trenutku, ko koles ni več mogoče vrteti ročno. Ta pogoj je opredeljen kot razvoj zavorne sile. |
| --- | --- |

1.3.1.1

Če so kolesa na oseh dvignjena od tal in se prosto vrtijo, je treba uporabiti povečano zaviranje in izmeriti tlak na spojni glavi v trenutku, ko koles ni več mogoče vrteti ročno. Ta pogoj je opredeljen kot razvoj zavorne sile.

| 1.4 | Pri vozilih kategorije O s pnevmatskimi zavornimi sistemi, v primeru uporabe alternativnega postopka homologacije iz Priloge 20, se opravijo zadevni izračuni iz te priloge na podlagi podatkov o učinkovitosti iz ustreznih poročil o preverjanju iz Priloge 19 in višine težišča, ki se določi s postopkom iz Dodatka 1 k Prilogi 20. |
| --- | --- |

1.4

Pri vozilih kategorije O s pnevmatskimi zavornimi sistemi, v primeru uporabe alternativnega postopka homologacije iz Priloge 20, se opravijo zadevni izračuni iz te priloge na podlagi podatkov o učinkovitosti iz ustreznih poročil o preverjanju iz Priloge 19 in višine težišča, ki se določi s postopkom iz Dodatka 1 k Prilogi 20.

2.   SIMBOLI

| i | = | indeks osi (i = 1, sprednja os; i = 2, druga os; itd.) |
| --- | --- | --- |
| Pi | = | normalna reakcija površine ceste na os i pri statičnih pogojih |
| Ni | = | normalna reakcija površine ceste na os i pri zaviranju |
| Ti | = | sila, s katero delujejo zavore na os i pod normalnimi pogoji zaviranja na cesti |
| fi | = | Ti/Ni, oprijem, ki ga izkorišča os i (3) |
| J | = | pojemek vozila |
| g | = | gravitacijski pospešek: g = 9,81 m/s2 |
| z | = | zavorno razmerje vozila = J/g (4) |
| P | = | masa vozila |
| h | = | višina težišča nad tlemi, ki jo določi proizvajalec in s katero se strinjajo tehnične službe, ki izvajajo homologacijski preskus |
| E | = | medosna razdalja |
| k | = | teoretični koeficient oprijema med pnevmatiko in površino ceste |
| Kc | = | korekcijski faktor: obremenjen polpriklopnik |
| Kv | = | korekcijski faktor: neobremenjen polpriklopnik |
| TM | = | vsota zavornih sil na obodu vseh koles vlečnih vozil za priklopnike |
| PM | = | skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa vlečnih vozil za priklopnike (5) |
| pm | = | tlak na spojni glavi upravljalnega voda |
| TR | = | vsota zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika |
| PR | = | skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa priklopnika (5) |
| PRmax | = | vrednost PR pri največji masi priklopnika |
| ER | = | razdalja med kraljevim čepom in sredino ene ali več osi polpriklopnika |
| hR | = | višina težišča polpriklopnika nad tlemi, ki jo določi proizvajalec in s katero se strinjajo tehnične službe, ki izvajajo homologacijski preskus |

i

=

indeks osi (i = 1, sprednja os; i = 2, druga os; itd.)

Pi

=

normalna reakcija površine ceste na os i pri statičnih pogojih

Ni

=

normalna reakcija površine ceste na os i pri zaviranju

Ti

=

sila, s katero delujejo zavore na os i pod normalnimi pogoji zaviranja na cesti

fi

=

Ti/Ni, oprijem, ki ga izkorišča os i (3)

J

=

pojemek vozila

g

=

gravitacijski pospešek: g = 9,81 m/s2

z

=

zavorno razmerje vozila = J/g (4)

P

=

masa vozila

h

=

višina težišča nad tlemi, ki jo določi proizvajalec in s katero se strinjajo tehnične službe, ki izvajajo homologacijski preskus

E

=

medosna razdalja

k

=

teoretični koeficient oprijema med pnevmatiko in površino ceste

Kc

=

korekcijski faktor: obremenjen polpriklopnik

Kv

=

korekcijski faktor: neobremenjen polpriklopnik

TM

=

vsota zavornih sil na obodu vseh koles vlečnih vozil za priklopnike

PM

=

skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa vlečnih vozil za priklopnike (5)

pm

=

tlak na spojni glavi upravljalnega voda

TR

=

vsota zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika

PR

=

skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa priklopnika (5)

PRmax

=

vrednost PR pri največji masi priklopnika

ER

=

razdalja med kraljevim čepom in sredino ene ali več osi polpriklopnika

hR

=

višina težišča polpriklopnika nad tlemi, ki jo določi proizvajalec in s katero se strinjajo tehnične službe, ki izvajajo homologacijski preskus

3.   ZAHTEVE ZA VOZILA NA MOTORNI POGON

3.1   Dvoosna vozila

3.1.1   Za vse kategorije vozil za vrednosti k med 0,2 in 0,8 (6):

z ≥ 0,10 + 0,85 (k – 0,20)

3.1.2   Za vse stopnje obremenitve vozila krivulja izkoristka oprijema zadnje osi ne sme biti nad krivuljo izkoristka oprijema sprednje osi:

| 3.1.2.1 | Za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,80 pri vozilih kategorije N1, pri katerih razmerje obremenitve zadnje osi v stanju obremenjenosti/neobremenjenosti ne presega 1,5 ali katerih največja masa ne presega 2 ton, ki presegajo razpon vrednosti z med 0,3 in 0,45, je dovoljen obrat krivulj izkoristka oprijema, če krivulja izkoristka oprijema zadnje osi ne presega črte, določene z enačbo k = z (črta idealnega izkoristka oprijema iz diagrama 1A te priloge), za več kot 0,05. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,80 pri vozilih kategorije N1, pri katerih razmerje obremenitve zadnje osi v stanju obremenjenosti/neobremenjenosti ne presega 1,5 ali katerih največja masa ne presega 2 ton, ki presegajo razpon vrednosti z med 0,3 in 0,45, je dovoljen obrat krivulj izkoristka oprijema, če krivulja izkoristka oprijema zadnje osi ne presega črte, določene z enačbo k = z (črta idealnega izkoristka oprijema iz diagrama 1A te priloge), za več kot 0,05.

| 3.1.2.2 | Za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,50 pri drugih vozilih kategorije N1 se šteje, da je ta pogoj izpolnjen tudi, če za zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 krivulje izkoristka oprijema za vsako os ležijo med dvema vzporednicama k črti idealnega izkoristka oprijema, ki se izračunata z enačbo k = z ± 0,08, kot je prikazano v diagramu 1C te priloge, pri čemer lahko krivulja izkoristka oprijema za zadnjo os prestopi črto k = z – 0,08, ter za zavorna razmerja med 0,30 in 0,50, ki ustrezajo razmerju z ≥ k – 0,08, ter za zavorna razmerja med 0,50 in 0,61, ki ustrezajo razmerju z ≥ 0,5k + 0,21. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,50 pri drugih vozilih kategorije N1 se šteje, da je ta pogoj izpolnjen tudi, če za zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 krivulje izkoristka oprijema za vsako os ležijo med dvema vzporednicama k črti idealnega izkoristka oprijema, ki se izračunata z enačbo k = z ± 0,08, kot je prikazano v diagramu 1C te priloge, pri čemer lahko krivulja izkoristka oprijema za zadnjo os prestopi črto k = z – 0,08, ter za zavorna razmerja med 0,30 in 0,50, ki ustrezajo razmerju z ≥ k – 0,08, ter za zavorna razmerja med 0,50 in 0,61, ki ustrezajo razmerju z ≥ 0,5k + 0,21.

| 3.1.2.3 | Za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 pri vozilih drugih kategorij.
  Šteje se, da je ta pogoj izpolnjen tudi, če za zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 krivulje izkoristka oprijema za vsako os ležijo med dvema vzporednicama k črti idealnega izkoristka oprijema, ki sta podani z enačbo k = z ± 0,08, kot je prikazano v diagramu 1B te priloge, pri čemer krivulja izkoristka oprijema za zadnjo os za zavorna razmerja z ≥ 0,3 ustreza razmerju:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

3.1.2.3

Za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 pri vozilih drugih kategorij.

Šteje se, da je ta pogoj izpolnjen tudi, če za zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 krivulje izkoristka oprijema za vsako os ležijo med dvema vzporednicama k črti idealnega izkoristka oprijema, ki sta podani z enačbo k = z ± 0,08, kot je prikazano v diagramu 1B te priloge, pri čemer krivulja izkoristka oprijema za zadnjo os za zavorna razmerja z ≥ 0,3 ustreza razmerju:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

3.1.3   Pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnike kategorij O3 ali O4, opremljene s pnevmatskimi zavornimi sistemi.

| 3.1.3.1 | Pri preskusu z odklopljenim virom energije, blokiranim napajalnim vodom in posodo s prostornino 0,5 litra, povezano s pnevmatskim upravljalnim vodom, ter sistemom pod vklopnim in odklopnim tlakom, mora biti tlak pri polni uporabi naprave za upravljanje med 650 in 850 kPa na spojnih glavah napajalnega voda in pnevmatskega upravljalnega voda, ne glede na stanje obremenitve vozila. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Pri preskusu z odklopljenim virom energije, blokiranim napajalnim vodom in posodo s prostornino 0,5 litra, povezano s pnevmatskim upravljalnim vodom, ter sistemom pod vklopnim in odklopnim tlakom, mora biti tlak pri polni uporabi naprave za upravljanje med 650 in 850 kPa na spojnih glavah napajalnega voda in pnevmatskega upravljalnega voda, ne glede na stanje obremenitve vozila.

| 3.1.3.2 | Za vozila z električnim upravljalnim vodom mora polna uporaba naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema zagotoviti digitalno vrednost zahteve, ki ustreza tlaku med 650 in 850 kPa (glej standard ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.2

Za vozila z električnim upravljalnim vodom mora polna uporaba naprave za upravljanje delovnega zavornega sistema zagotoviti digitalno vrednost zahteve, ki ustreza tlaku med 650 in 850 kPa (glej standard ISO 11992:2003).

| 3.1.3.3 | Te vrednosti morajo biti na vozilu na motorni pogon dokazano prisotne, ko nima priključenega priklopnika. Območja združljivosti v diagramih iz odstavkov 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 in 5.2 te priloge ne smejo presegati 750 kPa in/ali ustrezne digitalne vrednosti zahteve (glej standard ISO 11992:2003). |
| --- | --- |

3.1.3.3

Te vrednosti morajo biti na vozilu na motorni pogon dokazano prisotne, ko nima priključenega priklopnika. Območja združljivosti v diagramih iz odstavkov 3.1.5, 3.1.6, 4.1, 5.1 in 5.2 te priloge ne smejo presegati 750 kPa in/ali ustrezne digitalne vrednosti zahteve (glej standard ISO 11992:2003).

| 3.1.3.4 | Zagotoviti je treba, da je na spojni glavi napajalnega voda tlak vsaj 700 kPa, ko je sistem pod vklopnim tlakom. Ta tlak mora biti prikazan brez uporabe delovnih zavor. |
| --- | --- |

3.1.3.4

Zagotoviti je treba, da je na spojni glavi napajalnega voda tlak vsaj 700 kPa, ko je sistem pod vklopnim tlakom. Ta tlak mora biti prikazan brez uporabe delovnih zavor.

3.1.4   Preverjanje zahtev iz odstavkov 3.1.1 in 3.1.2.

| 3.1.4.1 | Za preverjanje zahtev iz odstavkov 3.1.1 in 3.1.2 te priloge proizvajalec predloži krivulji izkoristka oprijema za sprednje in zadnje osi, ki se izračunata z enačbama:






  Krivulji je treba narisati za obe naslednji stanji obremenitve:






  3.1.4.1.1 | neobremenjeno vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, z voznikom; pri vozilu, ki ga predstavlja le šasija s kabino, se za simuliranje mase karoserije lahko doda dodatna obremenitev, ki ne presega najmanjše mase, kot jo določi proizvajalec v Prilogi 2 k temu pravilniku; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.1

Za preverjanje zahtev iz odstavkov 3.1.1 in 3.1.2 te priloge proizvajalec predloži krivulji izkoristka oprijema za sprednje in zadnje osi, ki se izračunata z enačbama:

Formula

Formula

Krivulji je treba narisati za obe naslednji stanji obremenitve:

3.1.4.1.1

neobremenjeno vozilo v stanju, pripravljenem za vožnjo, z voznikom; pri vozilu, ki ga predstavlja le šasija s kabino, se za simuliranje mase karoserije lahko doda dodatna obremenitev, ki ne presega najmanjše mase, kot jo določi proizvajalec v Prilogi 2 k temu pravilniku;

| 3.1.4.1.2 | obremenjeno vozilo; če so predvidene različne možnosti porazdelitve obremenitve, se upošteva tista, pri kateri je sprednja os najbolj obremenjena. |
| --- | --- |

3.1.4.1.2

obremenjeno vozilo; če so predvidene različne možnosti porazdelitve obremenitve, se upošteva tista, pri kateri je sprednja os najbolj obremenjena.

| 3.1.4.2 | Če za vozila s (stalnim) pogonom na vsa kolesa ni mogoče izvesti matematičnega preverjanja v skladu z odstavkom 3.1.4.1, lahko proizvajalec s preskusom zaporedja blokiranja koles preveri, ali se za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,8 sproži blokiranje sprednjih koles hkrati z blokiranjem zadnjih koles ali pred njim. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Če za vozila s (stalnim) pogonom na vsa kolesa ni mogoče izvesti matematičnega preverjanja v skladu z odstavkom 3.1.4.1, lahko proizvajalec s preskusom zaporedja blokiranja koles preveri, ali se za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,8 sproži blokiranje sprednjih koles hkrati z blokiranjem zadnjih koles ali pred njim.

| 3.1.4.3 | Postopek za preverjanje zahtev iz odstavka 3.1.4.2. |
| --- | --- |

3.1.4.3

Postopek za preverjanje zahtev iz odstavka 3.1.4.2.

| 3.1.4.3.1 | Preskus zaporedja blokiranja koles je treba izvesti na površinah ceste s koeficientom oprijema do vključno 0,3 in približno 0,8 (na suhi cesti) pri začetnih preskusnih hitrostih iz odstavka 3.1.4.3.2. |
| --- | --- |

3.1.4.3.1

Preskus zaporedja blokiranja koles je treba izvesti na površinah ceste s koeficientom oprijema do vključno 0,3 in približno 0,8 (na suhi cesti) pri začetnih preskusnih hitrostih iz odstavka 3.1.4.3.2.

| 3.1.4.3.2 | Preskusne hitrosti: | 60 km/h, vendar ne presega 0,8 vmax pri pojemkih na površinah cest z nizkim koeficientom trenja; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.3.2

Preskusne hitrosti:

60 km/h, vendar ne presega 0,8 vmax pri pojemkih na površinah cest z nizkim koeficientom trenja;

| | 80 km/h, vendar ne presega vmax pri pojemkih na površinah cest z visokim koeficientom trenja. |
| --- | --- |

80 km/h, vendar ne presega vmax pri pojemkih na površinah cest z visokim koeficientom trenja.

| 3.1.4.3.3 | Pritisk na stopalko lahko presega dovoljene sile za aktiviranje (zavor) v skladu z odstavkom 2.1.1 Priloge 4. |
| --- | --- |

3.1.4.3.3

Pritisk na stopalko lahko presega dovoljene sile za aktiviranje (zavor) v skladu z odstavkom 2.1.1 Priloge 4.

| 3.1.4.3.4 | Pritisk na stopalko se uporabi in poveča tako, da se bo drugo kolo na vozilu blokiralo med 0,5 in 1 s po začetku aktiviranja zavor, dokler se ne pojavi blokiranje obeh koles na eni osi (med preskusom se lahko blokirajo tudi dodatna kolesa, npr. pri sočasnem blokiranju). |
| --- | --- |

3.1.4.3.4

Pritisk na stopalko se uporabi in poveča tako, da se bo drugo kolo na vozilu blokiralo med 0,5 in 1 s po začetku aktiviranja zavor, dokler se ne pojavi blokiranje obeh koles na eni osi (med preskusom se lahko blokirajo tudi dodatna kolesa, npr. pri sočasnem blokiranju).

| 3.1.4.4 | Preskus, predpisan v odstavku 3.1.4.2, je treba izvesti dvakrat na vsaki površini ceste. Če rezultati enega preskusa niso zadovoljivi, je treba opraviti tretji preskus, ki bo odločilni. |
| --- | --- |

3.1.4.4

Preskus, predpisan v odstavku 3.1.4.2, je treba izvesti dvakrat na vsaki površini ceste. Če rezultati enega preskusa niso zadovoljivi, je treba opraviti tretji preskus, ki bo odločilni.

| 3.1.4.5 | Pri vozilih, opremljenih z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije B, kadar na električni regeneracijski zavorni sistem vpliva stanje električnega polnjenja, je treba krivulje narisati ob upoštevanju sestavnega dela električnega regeneracijskega zaviranja v najslabših in najboljših pogojih uporabljene zavorne sile. Zahteva ne velja, če je vozilo opremljeno s protiblokirno napravo, ki nadzoruje kolesa, povezana z električnim regeneracijskim zaviranjem, in se nadomesti z zahtevami iz Priloge 13. |
| --- | --- |

3.1.4.5

Pri vozilih, opremljenih z električnim regeneracijskim zavornim sistemom kategorije B, kadar na električni regeneracijski zavorni sistem vpliva stanje električnega polnjenja, je treba krivulje narisati ob upoštevanju sestavnega dela električnega regeneracijskega zaviranja v najslabših in najboljših pogojih uporabljene zavorne sile. Zahteva ne velja, če je vozilo opremljeno s protiblokirno napravo, ki nadzoruje kolesa, povezana z električnim regeneracijskim zaviranjem, in se nadomesti z zahtevami iz Priloge 13.

3.1.5   Vlečna vozila, razen vlačilcev polpriklopnikov

| 3.1.5.1 | Pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnike kategorij O3 ali O4, ki so opremljeni s pnevmatskim zavornim sistemom, mora biti za vse tlake med 20 in 750 kPa dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TM/PM in tlakom pm znotraj območij, prikazanih v diagramu 2 te priloge. |
| --- | --- |

3.1.5.1

Pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnike kategorij O3 ali O4, ki so opremljeni s pnevmatskim zavornim sistemom, mora biti za vse tlake med 20 in 750 kPa dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TM/PM in tlakom pm znotraj območij, prikazanih v diagramu 2 te priloge.

3.1.6   Vlačilci polpriklopnikov

| 3.1.6.1 | Vlačilci z neobremenjenim polpriklopnikom. Za neobremenjeno skupino se šteje vlačilec z voznikom v kabini, ki je v stanju, pripravljenem za vožnjo, in na katerega je priklopljen neobremenjen polpriklopnik. Dinamično obremenitev polpriklopnika na vlačilcu predstavlja statična masa Ps, ki deluje na spoj sedlaste sklopke in je enaka 15 % največje mase na sedlu. Zavorne sile je treba še naprej uravnavati med stanjem „vlačilca z neobremenjenim polpriklopnikom“ in stanjem „vlačilca samega“, pri čemer je treba preverjati zavorne sile na „vlačilcu samem“. |
| --- | --- |

3.1.6.1

Vlačilci z neobremenjenim polpriklopnikom. Za neobremenjeno skupino se šteje vlačilec z voznikom v kabini, ki je v stanju, pripravljenem za vožnjo, in na katerega je priklopljen neobremenjen polpriklopnik. Dinamično obremenitev polpriklopnika na vlačilcu predstavlja statična masa Ps, ki deluje na spoj sedlaste sklopke in je enaka 15 % največje mase na sedlu. Zavorne sile je treba še naprej uravnavati med stanjem „vlačilca z neobremenjenim polpriklopnikom“ in stanjem „vlačilca samega“, pri čemer je treba preverjati zavorne sile na „vlačilcu samem“.

| 3.1.6.2 | Vlačilci z obremenjenim polpriklopnikom. Za obremenjeno skupino se šteje vlačilec z voznikom v kabini, ki je v stanju, pripravljenem za vožnjo, in na katerega je priklopljen obremenjen polpriklopnik. Dinamično obremenitev polpriklopnika na vlačilcu predstavlja statična masa Ps, ki deluje na spoj sedlaste sklopke in je enaka:
  Ps = Pso (1 + 0,45z)
  pri čemer je:






  Pso | razlika med največjo maso obremenjenega vlačilca in maso neobremenjenega vlačilca. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2

Vlačilci z obremenjenim polpriklopnikom. Za obremenjeno skupino se šteje vlačilec z voznikom v kabini, ki je v stanju, pripravljenem za vožnjo, in na katerega je priklopljen obremenjen polpriklopnik. Dinamično obremenitev polpriklopnika na vlačilcu predstavlja statična masa Ps, ki deluje na spoj sedlaste sklopke in je enaka:

Ps = Pso (1 + 0,45z)

pri čemer je:

Pso

razlika med največjo maso obremenjenega vlačilca in maso neobremenjenega vlačilca.

Za h velja naslednja vrednost:

Formula

pri čemer je:

| ho | višina težišča vlačilca, |
| --- | --- |
| hs | višina spoja, na katerega je naslonjen polpriklopnik, |
| Po | masa neobremenjenega vlačilca samega |

ho

višina težišča vlačilca,

hs

višina spoja, na katerega je naslonjen polpriklopnik,

Po

masa neobremenjenega vlačilca samega

ter

Formula

| 3.1.6.3 | Pri vozilu, opremljenem s pnevmatskim zavornim sistemom, mora biti za vse tlake med 20 in 750 kPa dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TM/PM in tlakom pm znotraj območij, prikazanih v diagramu 3 te priloge. |
| --- | --- |

3.1.6.3

Pri vozilu, opremljenem s pnevmatskim zavornim sistemom, mora biti za vse tlake med 20 in 750 kPa dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TM/PM in tlakom pm znotraj območij, prikazanih v diagramu 3 te priloge.

3.2   Vozila z več kot dvema osema

Zahteve iz odstavka 3.1 te priloge veljajo tudi za vozila z več kot dvema osema. Zahteve iz odstavka 3.1.2 te priloge glede zaporedja blokiranja koles se štejejo za izpolnjene, če je pri zavornih razmerjih med 0,15 in 0,30 izkoriščeni oprijem vsaj ene od sprednjih osi večji od izkoriščenega oprijema vsaj ene od zadnjih osi.

4.   ZAHTEVE ZA POLPRIKLOPNIKE

| 4.1 | Za polpriklopnike, opremljene s pnevmatskimi zavornimi sistemi:






  4.1.1 | Dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TR/PR in tlakom pm mora biti med dvema območjema, ki izhajata iz diagramov 4A in 4B, za vse tlake med 20 in 750 kPa za obremenjeno in neobremenjeno stanje. Ta zahteva mora biti izpolnjena za vsa dovoljena stanja obremenitve osi polpriklopnikov. |
| --- | --- | --- |

4.1

Za polpriklopnike, opremljene s pnevmatskimi zavornimi sistemi:

4.1.1

Dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TR/PR in tlakom pm mora biti med dvema območjema, ki izhajata iz diagramov 4A in 4B, za vse tlake med 20 in 750 kPa za obremenjeno in neobremenjeno stanje. Ta zahteva mora biti izpolnjena za vsa dovoljena stanja obremenitve osi polpriklopnikov.

| 4.1.2 | Če zahteve iz odstavka 4.1.1 te priloge ne morejo biti izpolnjene skupaj z zahtevami iz odstavka 3.1.2.1 Priloge 4 k temu pravilniku za polpriklopnike s faktorjem Kc, ki je manjši od 0,80, mora polpriklopnik doseči najnižji zavorni učinek iz odstavka 3.1.2.1 Priloge 4 k temu pravilniku in mora biti opremljen s protiblokirnim sistemom, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge 13 k temu pravilniku, razen zahteve po združljivosti iz odstavka 1 navedene priloge. |
| --- | --- |

4.1.2

Če zahteve iz odstavka 4.1.1 te priloge ne morejo biti izpolnjene skupaj z zahtevami iz odstavka 3.1.2.1 Priloge 4 k temu pravilniku za polpriklopnike s faktorjem Kc, ki je manjši od 0,80, mora polpriklopnik doseči najnižji zavorni učinek iz odstavka 3.1.2.1 Priloge 4 k temu pravilniku in mora biti opremljen s protiblokirnim sistemom, ki izpolnjuje zahteve iz Priloge 13 k temu pravilniku, razen zahteve po združljivosti iz odstavka 1 navedene priloge.

5.   ZAHTEVE ZA PRIKLOPNIKE IN PRIKLOPNIKE S CENTRALNO OSJO

| 5.1 | Za priklopnike, opremljene s pnevmatskimi zavornimi sistemi:






  5.1.1 | Za priklopnike z dvema osema veljajo naslednje zahteve:






  5.1.1.1 | Za vrednosti k med 0,2 in 0,8 (7):
  z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2) |
| --- | --- | --- | --- |

5.1

Za priklopnike, opremljene s pnevmatskimi zavornimi sistemi:

5.1.1

Za priklopnike z dvema osema veljajo naslednje zahteve:

5.1.1.1

Za vrednosti k med 0,2 in 0,8 (7):

z ≥ 0,1 + 0,85 (k – 0,2)

| 5.1.1.2 | Za vse stopnje obremenitve vozila krivulja izkoristka oprijema zadnje osi ne sme biti nad krivuljo izkoristka oprijema sprednje osi za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,30. Šteje se, da je ta pogoj izpolnjen tudi, če za zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 krivulje izkoristka oprijema za vsako os ležijo med dvema vzporednicama k črti idealnega izkoristka oprijema, ki sta podani z enačbama k = z ± 0,08 in k = z – 0,08, kot je prikazano v diagramu 1B te priloge, pri čemer krivulja izkoristka oprijema zadnje osi za zavorna razmerja z ≥ 0,3 ustreza razmerju:
  z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38). |
| --- | --- |

5.1.1.2

Za vse stopnje obremenitve vozila krivulja izkoristka oprijema zadnje osi ne sme biti nad krivuljo izkoristka oprijema sprednje osi za vsa zavorna razmerja med 0,15 in 0,30. Šteje se, da je ta pogoj izpolnjen tudi, če za zavorna razmerja med 0,15 in 0,30 krivulje izkoristka oprijema za vsako os ležijo med dvema vzporednicama k črti idealnega izkoristka oprijema, ki sta podani z enačbama k = z ± 0,08 in k = z – 0,08, kot je prikazano v diagramu 1B te priloge, pri čemer krivulja izkoristka oprijema zadnje osi za zavorna razmerja z ≥ 0,3 ustreza razmerju:

z ≥ 0,3 + 0,74 (k – 0,38).

| 5.1.1.3 | Za preverjanje zahtev iz odstavkov 5.1.1.1 in 5.1.1.2 je postopek enak kot postopek v določbah odstavka 3.1.4. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Za preverjanje zahtev iz odstavkov 5.1.1.1 in 5.1.1.2 je postopek enak kot postopek v določbah odstavka 3.1.4.

| 5.1.2 | Za priklopnike z več kot dvema osema veljajo zahteve iz odstavka 5.1.1 te priloge. Zahteve iz odstavka 5.1.1 te priloge glede zaporedja blokiranja koles se štejejo za izpolnjene, če je pri zavornih razmerjih med 0,15 in 0,30 izkoriščeni oprijem vsaj ene od sprednjih osi večji od izkoriščenega oprijema vsaj ene od zadnjih osi. |
| --- | --- |

5.1.2

Za priklopnike z več kot dvema osema veljajo zahteve iz odstavka 5.1.1 te priloge. Zahteve iz odstavka 5.1.1 te priloge glede zaporedja blokiranja koles se štejejo za izpolnjene, če je pri zavornih razmerjih med 0,15 in 0,30 izkoriščeni oprijem vsaj ene od sprednjih osi večji od izkoriščenega oprijema vsaj ene od zadnjih osi.

| 5.1.3 | Dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TR/PR in tlakom pm mora biti znotraj območij iz diagrama 2 te priloge za vse tlake med 20 in 750 kPa za obremenjeno in neobremenjeno stanje. |
| --- | --- |

5.1.3

Dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TR/PR in tlakom pm mora biti znotraj območij iz diagrama 2 te priloge za vse tlake med 20 in 750 kPa za obremenjeno in neobremenjeno stanje.

| 5.2 | Za priklopnike s centralno osjo, ki so opremljeni s pnevmatskimi zavornimi sistemi:






  5.2.1 | Dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TR/PR in tlakom pm mora biti med dvema območjema, ki izhajata iz diagrama 2 te priloge, tako da se merilo navpične osi množi z 0,95. Ta zahteva mora biti izpolnjena pri vseh tlakih med 20 in 750 kPa za obremenjena in neobremenjena vozila. |
| --- | --- | --- |

5.2

Za priklopnike s centralno osjo, ki so opremljeni s pnevmatskimi zavornimi sistemi:

5.2.1

Dovoljeno razmerje med zavornim razmerjem TR/PR in tlakom pm mora biti med dvema območjema, ki izhajata iz diagrama 2 te priloge, tako da se merilo navpične osi množi z 0,95. Ta zahteva mora biti izpolnjena pri vseh tlakih med 20 in 750 kPa za obremenjena in neobremenjena vozila.

| 5.2.2 | Če zahtev iz odstavka 3.1.2.1 Priloge 4 k temu pravilniku ni mogoče izpolniti zaradi nezadostnega oprijema, mora biti priklopnik s centralno osjo opremljen s protiblokirnim sistemom v skladu s Prilogo 13 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.2

Če zahtev iz odstavka 3.1.2.1 Priloge 4 k temu pravilniku ni mogoče izpolniti zaradi nezadostnega oprijema, mora biti priklopnik s centralno osjo opremljen s protiblokirnim sistemom v skladu s Prilogo 13 k temu pravilniku.

6.   ZAHTEVE, KI SE MORAJO BITI IZPOLNJENE V PRIMERU OKVARE SISTEMA PORAZDELITVE ZAVIRANJA

Če so zahteve iz te priloge izpolnjene z uporabo posebne naprave (npr. mehansko upravljane prek vzmetenja vozila), mora biti v primeru okvare njenega mehanizma za upravljanja vozilo mogoče ustaviti pod pogoji, določenimi za pomožno zaviranje pri vozilih na motorni pogon; pri vozilih na motorni pogon, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, opremljen s pnevmatskim zavornim sistemom, mora biti mogoče na spojni glavi upravljalnega voda doseči tlak v območju iz odstavka 3.1.3 te priloge. V primeru okvare mehanizma za upravljanje naprave pri priklopnikih je treba doseči zavorni učinek, ki znaša vsaj 30 % učinka, predpisanega za zadevno vozilo.

7.   OZNAKE

| 7.1 | Na vozilih, ki izpolnjujejo zahteve iz te priloge z uporabo naprave, ki je mehansko upravljana prek vzmetenja vozila, mora biti oznaka, s katere so razvidni uporabni hod naprave med položajema za neobremenjeno in obremenjeno vozilo ter vsi dodatni podatki, ki omogočajo preverjanje nastavitve naprave. |
| --- | --- |

7.1

Na vozilih, ki izpolnjujejo zahteve iz te priloge z uporabo naprave, ki je mehansko upravljana prek vzmetenja vozila, mora biti oznaka, s katere so razvidni uporabni hod naprave med položajema za neobremenjeno in obremenjeno vozilo ter vsi dodatni podatki, ki omogočajo preverjanje nastavitve naprave.

| 7.1.1 | Če se regulator zavorne sile glede na obremenitev osi upravlja na kakršen koli drug način prek vzmetenja vozila, morajo biti na vozilu označeni podatki, ki omogočajo preverjanje nastavitve naprave. |
| --- | --- |

7.1.1

Če se regulator zavorne sile glede na obremenitev osi upravlja na kakršen koli drug način prek vzmetenja vozila, morajo biti na vozilu označeni podatki, ki omogočajo preverjanje nastavitve naprave.

| 7.2 | Če so zahteve iz te priloge izpolnjene z uporabo naprave, ki uravnava zračni tlak v prenosnem sistemu zavorne naprave, morajo biti na vozilu označeni obremenitve osi na tleh, nominalni izhodni tlaki v napravi in vhodni tlak, ki ne sme biti manjši od 80 % največjega konstrukcijsko določenega vhodnega tlaka, kot ga je navedel proizvajalec, za naslednje stopnje obremenitve:






  7.2.1 | največja tehnično dovoljena obremenitev osi, ki uravnavajo napravo; |
| --- | --- | --- |

7.2

Če so zahteve iz te priloge izpolnjene z uporabo naprave, ki uravnava zračni tlak v prenosnem sistemu zavorne naprave, morajo biti na vozilu označeni obremenitve osi na tleh, nominalni izhodni tlaki v napravi in vhodni tlak, ki ne sme biti manjši od 80 % največjega konstrukcijsko določenega vhodnega tlaka, kot ga je navedel proizvajalec, za naslednje stopnje obremenitve:

7.2.1

največja tehnično dovoljena obremenitev osi, ki uravnavajo napravo;

| 7.2.2 | obremenitve osi, ki ustrezajo masi neobremenjenega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot določa odstavek 13 Priloge 2 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

7.2.2

obremenitve osi, ki ustrezajo masi neobremenjenega vozila v stanju, pripravljenem za vožnjo, kot določa odstavek 13 Priloge 2 k temu pravilniku;

| 7.2.3 | obremenitve osi, ki približno ustrezajo vozilu s predvideno karoserijo v stanju, pripravljenem za vožnjo, kadar obremenitve osi iz odstavka 7.2.2 te priloge veljajo za šasijo s kabino; |
| --- | --- |

7.2.3

obremenitve osi, ki približno ustrezajo vozilu s predvideno karoserijo v stanju, pripravljenem za vožnjo, kadar obremenitve osi iz odstavka 7.2.2 te priloge veljajo za šasijo s kabino;

| 7.2.4 | obremenitve osi, ki jih določi proizvajalec in ki omogočajo preverjanje nastavitve naprave pri vozilih v uporabi, če te odstopajo od vrednosti obremenitev iz odstavkov 7.2.1 do 7.2.3 te priloge. |
| --- | --- |

7.2.4

obremenitve osi, ki jih določi proizvajalec in ki omogočajo preverjanje nastavitve naprave pri vozilih v uporabi, če te odstopajo od vrednosti obremenitev iz odstavkov 7.2.1 do 7.2.3 te priloge.

| 7.3 | Odstavek 14.7 Priloge 2 k temu pravilniku mora vsebovati podatke, ki omogočajo preverjanje skladnosti z zahtevami iz odstavkov 7.1 in 7.2 te priloge. |
| --- | --- |

7.3

Odstavek 14.7 Priloge 2 k temu pravilniku mora vsebovati podatke, ki omogočajo preverjanje skladnosti z zahtevami iz odstavkov 7.1 in 7.2 te priloge.

| 7.4 | Oznake iz odstavkov 7.1 in 7.2 te priloge morajo biti pritrjene na vidnem mestu v neizbrisni obliki. Primer oznak za mehansko upravljano napravo na vozilu, opremljenem s pnevmatskim zavornim sistemom, je prikazan v diagramu 5 te priloge. |
| --- | --- |

7.4

Oznake iz odstavkov 7.1 in 7.2 te priloge morajo biti pritrjene na vidnem mestu v neizbrisni obliki. Primer oznak za mehansko upravljano napravo na vozilu, opremljenem s pnevmatskim zavornim sistemom, je prikazan v diagramu 5 te priloge.

| 7.5 | Sistemi elektronsko upravljane porazdelitve zavorne sile, ki ne morejo izpolniti zahtev iz odstavkov 7.1, 7.2, 7.3 in 7.4, morajo imeti postopek samonadzora funkcij, ki vplivajo na porazdelitev zavorne sile. Poleg tega mora biti med mirovanjem vozila mogoče izvesti preverjanja iz odstavka 1.3.1 zgoraj s proizvajanjem tlaka nazivne vrednosti, ki ustreza začetku zaviranja v obremenjenem in neobremenjenem stanju. |
| --- | --- |

7.5

Sistemi elektronsko upravljane porazdelitve zavorne sile, ki ne morejo izpolniti zahtev iz odstavkov 7.1, 7.2, 7.3 in 7.4, morajo imeti postopek samonadzora funkcij, ki vplivajo na porazdelitev zavorne sile. Poleg tega mora biti med mirovanjem vozila mogoče izvesti preverjanja iz odstavka 1.3.1 zgoraj s proizvajanjem tlaka nazivne vrednosti, ki ustreza začetku zaviranja v obremenjenem in neobremenjenem stanju.

8.   PREVERJANJE VOZIL

Med homologacijo mora tehnična služba potrditi skladnost z zahtevami iz te priloge in izvesti vse dodatne preskuse, za katere meni, da so potrebni v ta namen. Poročilo o vseh dodatnih preskusih mora biti priloženo poročilu o homologaciji.

Diagram 1A

Nekatera vozila kategorije N1

(glej odstavek 3.1.2.1 te priloge)

Image

Diagram 1B

Vozila, razen vozil kategorije N1 in priklopnikov

(glej odstavka 3.1.2.3 in 5.1.1.2 te priloge)

Image

Opomba: Spodnja meja k = z – 0,08 ne velja za izkoristek oprijema zadnje osi.

Diagram 1C

Vozila kategorije N1

(z nekaterimi izjemami po 1. oktobru 1990)

(glej odstavek 3.1.2.2 te priloge)

Image

Opomba: Spodnja meja k = z – 0,08 ne velja za izkoristek oprijema zadnje osi.

Diagram 2

Vlečna vozila in priklopniki

(razen vlačilcev za polpriklopnike in polpriklopnikov)

(glej odstavek 3.1.5.1 te priloge)

Image

Opomba: Razmerja, ki jih zahteva diagram, morajo veljati progresivno za vmesna stanja obremenitve vozila med obremenjenim in neobremenjenim stanjem ter jih je treba doseči samodejno.

Diagram 3

Vlačilci za polpriklopnike

(glej odstavek 3.1.6.3 te priloge)

Image

Opomba: Razmerja, ki jih zahteva diagram, morajo veljati progresivno za vmesna stanja obremenitve vozila med obremenjenim in neobremenjenim stanjem ter jih je treba doseči samodejno.

Diagram 4a

Polpriklopniki

(glej odstavek 4 te priloge)

Image

Opomba: Razmerje med zavornim razmerjem TR/PR in tlakom upravljalnega voda v obremenjenem in neobremenjenem stanju se določi na naslednji način:

Faktorja Kc (obremenjeno) in Kv (neobremenjeno) se določita s pomočjo diagrama 4B. Za določitev območja za obremenjeno in neobremenjeno stanje se vrednosti ordinat zgornje in spodnje meje črtkanega območja iz diagrama 4A pomnožijo s faktorjema Kc in Kv.

Diagram 4B

(glej odstavek 4 in diagram 4A iz te priloge)

Image

POJASNILO GLEDE UPORABE DIAGRAMA 4B

| 1. | Diagram 4B se izdela po naslednji enačbi: |
| --- | --- |

1.

Diagram 4B se izdela po naslednji enačbi:

Formula

| 2. | Opis uporabljene metode s pomočjo praktičnega primera. |
| --- | --- |

2.

Opis uporabljene metode s pomočjo praktičnega primera.

| 2.1 | Prekinjene črte na diagramu 4B se nanašajo na določitev faktorjev Kc in Kv za naslednje vozilo, pri čemer je: | Obremenjeno | Neobremenjeno |
| --- | --- | --- | --- |
| P | 24 ton (240 kN) | 4,2 tone (42 kN) |
| PR | 150 kN | 30 kN |
| PRmax | 150 kN | 150 kN |
| hR | 1,8 m | 1,4 m |
| ER | 6,0 m | 6,0 m |

2.1

Prekinjene črte na diagramu 4B se nanašajo na določitev faktorjev Kc in Kv za naslednje vozilo, pri čemer je:

Obremenjeno

Neobremenjeno

P

24 ton (240 kN)

4,2 tone (42 kN)

PR

150 kN

30 kN

PRmax

150 kN

150 kN

hR

1,8 m

1,4 m

ER

6,0 m

6,0 m

V naslednjih odstavkih se številke v oklepajih nanašajo le na vozilo, ki se uporablja za prikaz uporabe diagrama 4B.

| 2.2 | Izračun razmerij






  (a) | obremenjeno (= 1,6) |
| --- | --- | --- |

2.2

Izračun razmerij

(a)

Formula

| (b) | neobremenjeno (= 1,4) |
| --- | --- |

(b)

Formula

| (c) | neobremenjeno (= 0,2) |
| --- | --- |

(c)

Formula

| 2.3 | Določanje korekcijskega faktorja za obremenjeno vozilo, KC:






  (a) | Začne se pri ustrezni vrednosti hR (hR = 1,8 m). |
| --- | --- | --- |

2.3

Določanje korekcijskega faktorja za obremenjeno vozilo, KC:

(a)

Začne se pri ustrezni vrednosti hR (hR = 1,8 m).

| (b) | Premakne se vodoravno na ustrezno črto g · P/PR (g · P/PR = 1,6). |
| --- | --- |

(b)

Premakne se vodoravno na ustrezno črto g · P/PR (g · P/PR = 1,6).

| (c) | Premakne se navpično na ustrezno črto ER (ER = 6,0 m). |
| --- | --- |

(c)

Premakne se navpično na ustrezno črto ER (ER = 6,0 m).

| (d) | Premakne se vodoravno na merilo KC; KC je zahtevani korekcijski faktor za obremenjeno vozilo (KC = 1,04). |
| --- | --- |

(d)

Premakne se vodoravno na merilo KC; KC je zahtevani korekcijski faktor za obremenjeno vozilo (KC = 1,04).

| 2.4 | Določanje korekcijskega faktorja za neobremenjeno vozilo, KV:






  2.4.1 | Določanje faktorja K2:






  (a) | Začne se pri ustrezni vrednosti hR (hR = 1,4 m). |
| --- | --- | --- | --- |

2.4

Določanje korekcijskega faktorja za neobremenjeno vozilo, KV:

2.4.1

Določanje faktorja K2:

(a)

Začne se pri ustrezni vrednosti hR (hR = 1,4 m).

| (b) | Premakne se vodoravno na ustrezno črto PR/PRmax v skupini krivulj, najbližjih navpični osi (PR/PRmax = 0,2). |
| --- | --- |

(b)

Premakne se vodoravno na ustrezno črto PR/PRmax v skupini krivulj, najbližjih navpični osi (PR/PRmax = 0,2).

| (c) | Premakne se navpično na vodoravno os in odčita vrednost K2 (K2 = 0,13 m). |
| --- | --- |

(c)

Premakne se navpično na vodoravno os in odčita vrednost K2 (K2 = 0,13 m).

| 2.4.2 | Določanje faktorja K1:






  (a) | Začne se pri ustrezni vrednosti hR (hR = 1,4 m). |
| --- | --- | --- |

2.4.2

Določanje faktorja K1:

(a)

Začne se pri ustrezni vrednosti hR (hR = 1,4 m).

| (b) | Premakne se vodoravno na ustrezno črto g · P/PR (g · P/PR = 1,4). |
| --- | --- |

(b)

Premakne se vodoravno na ustrezno črto g · P/PR (g · P/PR = 1,4).

| (c) | Premakne se navpično na ustrezno črto ER (ER = 6,0 m). |
| --- | --- |

(c)

Premakne se navpično na ustrezno črto ER (ER = 6,0 m).

| (d) | Premakne se vodoravno na ustrezno črto PR/PRmax v skupini krivulj, najbolj oddaljeni od navpične osi (PR/PRmax = 0,2). |
| --- | --- |

(d)

Premakne se vodoravno na ustrezno črto PR/PRmax v skupini krivulj, najbolj oddaljeni od navpične osi (PR/PRmax = 0,2).

| (e) | Premakne se navpično na vodoravno os in odčita vrednost K1 (K1 = 1,79). |
| --- | --- |

(e)

Premakne se navpično na vodoravno os in odčita vrednost K1 (K1 = 1,79).

| 2.4.3 | Določanje faktorja KV:
  Korekcijski faktor za neobremenjeno vozilo KV se izračuna z naslednjo enačbo:
  KV = K1 – K2 · (KV = 1,66) |
| --- | --- |

2.4.3

Določanje faktorja KV:

Korekcijski faktor za neobremenjeno vozilo KV se izračuna z naslednjo enačbo:

KV = K1 – K2 · (KV = 1,66)

Diagram 5

Regulator zavorne sile glede na obremenitev osi

(glej odstavek 7.4 te priloge)

| Kontrolni podatki | Obremenjenost vozila | Obremenitev osi št. 2 na tleh
  [daN] | Vhodni tlak
  [kPa] | Nazivni izhodni tlak
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | obremenjeno | 10 000 | 600 | 600 |
| neobremenjeno | 1 500 | 600 | 240 |

Kontrolni podatki

Obremenjenost vozila

Obremenitev osi št. 2 na tleh

[daN]

Vhodni tlak

[kPa]

Nazivni izhodni tlak

[kPa]

Image

obremenjeno

10 000

600

600

neobremenjeno

1 500

600

240

---

(1)  Za priklopnike z elektronskim nadzorom porazdelitve zavorne sile veljajo zahteve iz te priloge le, če je priklopnik električno povezan z vlečnim vozilom s priključkom iz standarda ISO 7638:1997.

(2)  Pri večkratnih oseh, pri katerih je razmik osi večji od 2,0 m, se vsaka posamezna os šteje za neodvisno skupino osi.

(3)  „Krivulje izkoristka oprijema“ vozila so krivulje, ki prikazujejo izkoriščeni oprijem vsake osi i glede na zavorno razmerje vozila pod določenimi pogoji obremenitve.

(4)  Za polpriklopnike je „z“ zavorna sila, deljena s statično obremenitvijo na oseh polpriklopnika.

(5)  V skladu z odstavkom 1.4.4.3 Priloge 4 k temu pravilniku.

(6)  Določbe odstavka 3.1.1 ali 5.1.1 ne vplivajo na zahteve iz Priloge 4 k temu pravilniku v zvezi z zavornim učinkom. Kljub temu veljajo določbe o krivulji izkoristka oprijema na območjih diagramov 1A, 1B in 1C te priloge, določenih z ravnima črtama k = 0,8 in z = 0,8, če se pri preskusih v skladu z določbami odstavka 3.1.1 ali 5.1.1 ugotovi, da so zavorni učinki večji od učinkov, ki so predpisani v Prilogi 4.

(7)  Določbe odstavka 3.1.1 ali 5.1.1 ne vplivajo na zahteve iz Priloge 4 k temu pravilniku v zvezi z zavornim učinkom. Kljub temu veljajo določbe o krivulji izkoristka oprijema na območjih diagramov 1A, 1B in 1C te priloge, določenih z ravnima črtama k = 0,8 in z = 0,8, če se pri preskusih v skladu z določbami odstavka 3.1.1 ali 5.1.1 ugotovi, da so zavorni učinki večji od učinkov, ki so predpisani v Prilogi 4.

---

PRILOGA 11

Primeri, v katerih preskusov tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III ni treba izvajati

| 1. | Preskusov tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III ni treba izvajati za vozila v postopku homologacije v naslednjih primerih:






  1.1 | Če je zadevno vozilo vozilo na motorni pogon ali priklopnik, ki je glede pnevmatik, zavorne energije, ki jo porabi posamezna os, ter namestitve pnevmatik in sklopa zavor, v zvezi z zaviranjem enako vozilu na motorni pogon ali priklopniku, ki:






  1.1.1 | je opravil preskus tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III ter |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Preskusov tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III ni treba izvajati za vozila v postopku homologacije v naslednjih primerih:

1.1

Če je zadevno vozilo vozilo na motorni pogon ali priklopnik, ki je glede pnevmatik, zavorne energije, ki jo porabi posamezna os, ter namestitve pnevmatik in sklopa zavor, v zvezi z zaviranjem enako vozilu na motorni pogon ali priklopniku, ki:

1.1.1

je opravil preskus tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III ter

| 1.1.2 | je bil homologiran, kar zadeva porabljeno energijo pri zaviranju, za maso na os, ki ni manjša od mase zadevnega vozila. |
| --- | --- |

1.1.2

je bil homologiran, kar zadeva porabljeno energijo pri zaviranju, za maso na os, ki ni manjša od mase zadevnega vozila.

| 1.2 | Če je zadevno vozilo vozilo na motorni pogon ali priklopnik, katerega osi so glede pnevmatik, zavorne energije, ki jo porabi posamezna os, ter namestitve pnevmatik in sklopa zavor, v zvezi z zaviranjem enake osem, ki so vsaka posebej opravile preskus tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III za mase na os, ki niso manjše od mase zadevnega vozila, če zavorna energija, ki jo porabi posamezna os, ne presega energije, ki jo posamezna os porabi med referenčnim preskusom ali preskusi, ki se izvajajo na posamezni osi. |
| --- | --- |

1.2

Če je zadevno vozilo vozilo na motorni pogon ali priklopnik, katerega osi so glede pnevmatik, zavorne energije, ki jo porabi posamezna os, ter namestitve pnevmatik in sklopa zavor, v zvezi z zaviranjem enake osem, ki so vsaka posebej opravile preskus tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III za mase na os, ki niso manjše od mase zadevnega vozila, če zavorna energija, ki jo porabi posamezna os, ne presega energije, ki jo posamezna os porabi med referenčnim preskusom ali preskusi, ki se izvajajo na posamezni osi.

| 1.3 | Zadevno vozilo je opremljeno s trajnostnim zavornim sistemom, ki ni motorna zavora in je enak trajnostnemu zavornemu sistemu, ki je že bil preskušen pod naslednjimi pogoji:






  1.3.1 | trajnostni zavorni sistem mora v preskusu, ki se je izvajal na vsaj 6-odstotnem (preskus tipa II) ali vsaj 7-odstotnem naklonu (preskus tipa IIA), sam stabilizirati vozilo z največjo maso, ki v času preskusa ni bila manjša od največje mase vozila v postopku homologacije; |
| --- | --- | --- |

1.3

Zadevno vozilo je opremljeno s trajnostnim zavornim sistemom, ki ni motorna zavora in je enak trajnostnemu zavornemu sistemu, ki je že bil preskušen pod naslednjimi pogoji:

1.3.1

trajnostni zavorni sistem mora v preskusu, ki se je izvajal na vsaj 6-odstotnem (preskus tipa II) ali vsaj 7-odstotnem naklonu (preskus tipa IIA), sam stabilizirati vozilo z največjo maso, ki v času preskusa ni bila manjša od največje mase vozila v postopku homologacije;

| 1.3.2 | v zgornjim preskusu je treba preveriti, ali je hitrost vrtenja vrtljivih delov trajnostnega zavornega sistema, ko vozilo v postopku homologacije doseže hitrost 30 km/h, takšna, da zavorni navor ni manjši od zavornega navora, ki ustreza preskusu iz odstavka 1.3.1 zgoraj. |
| --- | --- |

1.3.2

v zgornjim preskusu je treba preveriti, ali je hitrost vrtenja vrtljivih delov trajnostnega zavornega sistema, ko vozilo v postopku homologacije doseže hitrost 30 km/h, takšna, da zavorni navor ni manjši od zavornega navora, ki ustreza preskusu iz odstavka 1.3.1 zgoraj.

| 1.4 | Zadevno vozilo je priklopnik, ki je opremljen s pnevmatskimi zavorami z odmikačem v obliki črke S ali kolutnimi zavorami (1) in izpolnjuje zahteve glede preverjanja iz Dodatka 2 k tej prilogi, in sicer v zvezi z nadzorom značilnosti v primerjavi z značilnostmi iz poročila o preskusu referenčne osi iz Dodatka 3 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.4

Zadevno vozilo je priklopnik, ki je opremljen s pnevmatskimi zavorami z odmikačem v obliki črke S ali kolutnimi zavorami (1) in izpolnjuje zahteve glede preverjanja iz Dodatka 2 k tej prilogi, in sicer v zvezi z nadzorom značilnosti v primerjavi z značilnostmi iz poročila o preskusu referenčne osi iz Dodatka 3 k tej prilogi.

| 2. | Izraz „enak“, kot je uporabljen v odstavkih 1.1, 1.2 in 1.3 zgoraj, pomeni enak v geometrijskih in mehanskih značilnostih sestavnih delov vozila iz navedenih odstavkov in v materialih, iz katerih so ti sestavni deli izdelani. |
| --- | --- |

2.

Izraz „enak“, kot je uporabljen v odstavkih 1.1, 1.2 in 1.3 zgoraj, pomeni enak v geometrijskih in mehanskih značilnostih sestavnih delov vozila iz navedenih odstavkov in v materialih, iz katerih so ti sestavni deli izdelani.

| 3. | Kadar veljajo navedene zahteve, mora sporočilo o homologaciji (Priloga 2 k temu pravilniku) vključevati naslednje podatke:






  3.1 | V primeru iz odstavka 1.1 je treba navesti homologacijsko številko vozila, na katerem je bil izveden preskus tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III, ki služi kot referenčni preskus. |
| --- | --- | --- |

3.

Kadar veljajo navedene zahteve, mora sporočilo o homologaciji (Priloga 2 k temu pravilniku) vključevati naslednje podatke:

3.1

V primeru iz odstavka 1.1 je treba navesti homologacijsko številko vozila, na katerem je bil izveden preskus tipa I in/ali tipa II (ali tipa IIA) ali tipa III, ki služi kot referenčni preskus.

| 3.2 | V primeru iz odstavka 1.2 je treba izpolniti preglednico I iz Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.2

V primeru iz odstavka 1.2 je treba izpolniti preglednico I iz Dodatka 1 k tej prilogi.

| 3.3 | V primeru iz odstavka 1.3 je treba izpolniti preglednico II iz Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.3

V primeru iz odstavka 1.3 je treba izpolniti preglednico II iz Dodatka 1 k tej prilogi.

| 3.4 | Če se uporablja odstavek 1.4, je treba izpolniti preglednico III iz Dodatka 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.4

Če se uporablja odstavek 1.4, je treba izpolniti preglednico III iz Dodatka 1 k tej prilogi.

| 4. | Če se vlagatelj vloge za homologacijo v državi pogodbenici Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, sklicuje na homologacijo, podeljeno v drugi državi pogodbenici Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, mora predložiti dokumentacijo v zvezi s to homologacijo. |
| --- | --- |

4.

Če se vlagatelj vloge za homologacijo v državi pogodbenici Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, sklicuje na homologacijo, podeljeno v drugi državi pogodbenici Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, mora predložiti dokumentacijo v zvezi s to homologacijo.

---

(1)  Ob predložitvi enakovrednih podatkov so dovoljeni tudi drugi tipi zavor.

DODATEK 1

Preglednica I

| | Osi vozila | Referenčne osi |
| --- | --- | --- |
| Masa na os (1) | Zavorna sila, potrebna na kolesih | Hitrost | Masa na os (1) | Zavorna sila, ki se razvije na kolesih | Hitrost |
| kg | N | km/h | kg | N | km/h |
| Os št. 1 | | | | | | |
| Os št. 2 | | | | | | |
| Os št. 3 | | | | | | |
| Os št. 4 | | | | | | |

Osi vozila

Referenčne osi

Masa na os (1)

Zavorna sila, potrebna na kolesih

Hitrost

Masa na os (1)

Zavorna sila, ki se razvije na kolesih

Hitrost

kg

N

km/h

kg

N

km/h

Os št. 1

Os št. 2

Os št. 3

Os št. 4

Preglednica II

Skupna masa vozila v postopku homologacije ...kg

Zavorna sila, potrebna na kolesih ...N

Potreben zavorni navor na pogonski gredi trajnostnega zavornega sistema ... Nm

Zavorni navor, ki se doseže na pogonski gredi trajnostnega zavornega sistema

(v skladu z diagramom) ... Nm

Preglednica III

| | REFERENČNA OS ...
  (priložen izvod) |
| --- | --- |

REFERENČNA OS ...

(priložen izvod)

| | POROČILO ŠT. ... |
| --- | --- |

POROČILO ŠT. ...

| | Datum ... |
| --- | --- |

Datum ...

| | Tip I | Tip III |
| --- | --- | --- |
| Zavorna sila na os (N)
  (glej odstavek 4.2.1 Dodatka 2) |
| Os št. 1 | T1 = ... % Pe
   (2) | T1 = ... % Pe |
| Os št. 2 | T2 = ... % Pe | T2 = ... % Pe |
| Os št. 3 | T3 = ... % Pe | T3 = ... % Pe |
| Predvideni hod bata zavornega valja (mm)
  (glej odstavek 4.3.1.1 Dodatka 2) |
| Os št. 1 | S1 = ... | s1 = ... |
| Os št. 2 | S2 = ... | s2 = ... |
| Os št. 3 | S3 = ... | s3 = ... |
| Povprečna izhodna sila bata (N)
  (glej odstavek 4.3.1.2 Dodatka 2) |
| Os št. 1 | ThA1 = ... | ThA1 = ... |
| Os št. 2 | ThA2 = ... | ThA2 = ... |
| Os št. 3 | ThA3 = ... | ThA3 = ... |
| Zavorni učinek (N)
  (glej odstavek 4.3.1.4 Dodatka 2) |
| Os št. 1 | T1 = ... | T1 = ... |
| Os št. 2 | T2 = ... | T2 = ... |
| Os št. 3 | T3 = ... | T3 = ... |
| | Rezultat preskusa tipa 0 za zadevni priklopnik
  (E) | Tip I segrete zavore
  (predvideno) | Tip III segrete zavore
  (predvideno) |
| Zavorni učinek vozila
  (glej odstavek 4.3.2 Dodatka 2) | | | |
| Zahteve za zaviranje s segretimi zavorami
  (glej odstavke 1.5.3, 1.6.3 in 1.7.2 Priloge 4) | | ≥ 0,36
  in
  ≥ 0,60 E | ≥ 0,40
  in
  ≥ 0,60 E |

Tip I

Tip III

Zavorna sila na os (N)

(glej odstavek 4.2.1 Dodatka 2)

Os št. 1

T1 = ... % Pe
   (2)

T1 = ... % Pe

Os št. 2

T2 = ... % Pe

T2 = ... % Pe

Os št. 3

T3 = ... % Pe

T3 = ... % Pe

Predvideni hod bata zavornega valja (mm)

(glej odstavek 4.3.1.1 Dodatka 2)

Os št. 1

S1 = ...

s1 = ...

Os št. 2

S2 = ...

s2 = ...

Os št. 3

S3 = ...

s3 = ...

Povprečna izhodna sila bata (N)

(glej odstavek 4.3.1.2 Dodatka 2)

Os št. 1

ThA1 = ...

ThA1 = ...

Os št. 2

ThA2 = ...

ThA2 = ...

Os št. 3

ThA3 = ...

ThA3 = ...

Zavorni učinek (N)

(glej odstavek 4.3.1.4 Dodatka 2)

Os št. 1

T1 = ...

T1 = ...

Os št. 2

T2 = ...

T2 = ...

Os št. 3

T3 = ...

T3 = ...

Rezultat preskusa tipa 0 za zadevni priklopnik

(E)

Tip I segrete zavore

(predvideno)

Tip III segrete zavore

(predvideno)

Zavorni učinek vozila

(glej odstavek 4.3.2 Dodatka 2)

Zahteve za zaviranje s segretimi zavorami

(glej odstavke 1.5.3, 1.6.3 in 1.7.2 Priloge 4)

≥ 0,36

in

≥ 0,60 E

≥ 0,40

in

≥ 0,60 E

---

(1)  Največja tehnično dovoljena obremenitev na os.

(2)  Pe je normalna statična reakcija ali površina ceste na ustrezno referenčno os.

DODATEK 2

Alternativni postopki za preskuse tipa I in tipa III za zavore priklopnikov

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | V skladu z odstavkom 1.4. te priloge se v postopku homologacije vozila preskusi tipa I ali tipa III lahko opustijo, če sestavni deli zavornega sistema izpolnjujejo zahteve iz tega dodatka in če predvideni zavorni učinek izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika za ustrezno kategorijo vozil. |
| --- | --- |

1.1

V skladu z odstavkom 1.4. te priloge se v postopku homologacije vozila preskusi tipa I ali tipa III lahko opustijo, če sestavni deli zavornega sistema izpolnjujejo zahteve iz tega dodatka in če predvideni zavorni učinek izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika za ustrezno kategorijo vozil.

| 1.2 | Šteje se, da preskusi, ki se izvajajo v skladu postopki, določenimi v tem dodatku, izpolnjujejo zgornje zahteve.






  1.2.1 | Šteje se, da preskusi, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 3.5.1 tega dodatka, od vključno dodatka 7 do sprememb 9, ki so bile pozitivne, izpolnjujejo določbe odstavka 3.5.1 tega dodatka, kakor je bil nazadnje spremenjen. Če se uporabi ta alternativni postopek, se je treba v poročilu o preskusu sklicevati na prvotno poročilo o preskusu, iz katerega izhajajo rezultati za novo posodobljeno poročilo. Vendar je treba izvesti nove preskuse v skladu z zahtevami iz zadnje spremenjene različice tega pravilnika. |
| --- | --- | --- |

1.2

Šteje se, da preskusi, ki se izvajajo v skladu postopki, določenimi v tem dodatku, izpolnjujejo zgornje zahteve.

1.2.1

Šteje se, da preskusi, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 3.5.1 tega dodatka, od vključno dodatka 7 do sprememb 9, ki so bile pozitivne, izpolnjujejo določbe odstavka 3.5.1 tega dodatka, kakor je bil nazadnje spremenjen. Če se uporabi ta alternativni postopek, se je treba v poročilu o preskusu sklicevati na prvotno poročilo o preskusu, iz katerega izhajajo rezultati za novo posodobljeno poročilo. Vendar je treba izvesti nove preskuse v skladu z zahtevami iz zadnje spremenjene različice tega pravilnika.

| 1.3 | Preskusi, ki so opravljeni v skladu z odstavkom 3.6 tega dodatka, in rezultati iz oddelka 2 Dodatka 3 ali Dodatka 4 so sprejemljiv dokaz izpolnjevanja zahtev iz odstavka 5.2.2.8.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.3

Preskusi, ki so opravljeni v skladu z odstavkom 3.6 tega dodatka, in rezultati iz oddelka 2 Dodatka 3 ali Dodatka 4 so sprejemljiv dokaz izpolnjevanja zahtev iz odstavka 5.2.2.8.1 tega pravilnika.

| 1.4 | Nastavljanje zavor pred preskusom tipa III spodaj mora biti po potrebi izvedeno v skladu z naslednjimi postopki:






  1.4.1 | Pri pnevmatskih zavorah priklopnikov morajo biti zavore nastavljene tako, da omogočajo delovanje naprave za samodejno nastavljanje zavor. Zato mora biti hod bata zavornega valja nastavljen na:






  s0 ≥ 1,1 × sre-adjust | (zgornja mejna vrednost ne sme presegati vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec), |
| --- | --- | --- | --- |

1.4

Nastavljanje zavor pred preskusom tipa III spodaj mora biti po potrebi izvedeno v skladu z naslednjimi postopki:

1.4.1

Pri pnevmatskih zavorah priklopnikov morajo biti zavore nastavljene tako, da omogočajo delovanje naprave za samodejno nastavljanje zavor. Zato mora biti hod bata zavornega valja nastavljen na:

s0 ≥ 1,1 × sre-adjust

(zgornja mejna vrednost ne sme presegati vrednosti, ki jo priporoča proizvajalec),

pri čemer je:

| sre-adjust | hod bata za ponovno nastavitev v skladu s specifikacijo proizvajalca naprave za samodejno nastavljanje zavor, tj. hod bata, pri katerem se sproži ponovna nastavitev voznega profila zavore s tlakom v zavornem valju (v višini) 100 kPa. |
| --- | --- |

sre-adjust

hod bata za ponovno nastavitev v skladu s specifikacijo proizvajalca naprave za samodejno nastavljanje zavor, tj. hod bata, pri katerem se sproži ponovna nastavitev voznega profila zavore s tlakom v zavornem valju (v višini) 100 kPa.

Kadar po dogovoru s tehnično službo merjenje hoda bata zavornega valja ni izvedljivo, se je treba o začetni nastavitvi dogovoriti s tehnično službo.

Glede na zgornji pogoj mora biti zavora aktivirana 50-krat zapored s tlakom v zavornem valju 200 kPa. Temu sledi enkratno zaviranje s tlakom v zavornem valju vsaj 650 kPa.

| 1.4.2 | Pri hidravličnih kolutnih zavorah priklopnika se zahteve glede nastavljanja ne štejejo za potrebne. |
| --- | --- |

1.4.2

Pri hidravličnih kolutnih zavorah priklopnika se zahteve glede nastavljanja ne štejejo za potrebne.

| 1.4.3 | Pri hidravličnih bobnastih zavorah priklopnika mora nastavitev zavor določiti proizvajalec. |
| --- | --- |

1.4.3

Pri hidravličnih bobnastih zavorah priklopnika mora nastavitev zavor določiti proizvajalec.

| 1.5 | Pri priklopnikih, ki so opremljeni z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo biti zavore pred spodnjim preskusom tipa I nastavljene v skladu s postopkom, ki ga določa odstavek 1.4 zgoraj. |
| --- | --- |

1.5

Pri priklopnikih, ki so opremljeni z napravami za samodejno nastavljanje zavor, morajo biti zavore pred spodnjim preskusom tipa I nastavljene v skladu s postopkom, ki ga določa odstavek 1.4 zgoraj.

2.   SIMBOLI IN OPREDELITVE

| P | = | normalna reakcija površine ceste na os pod statičnimi pogoji |
| --- | --- | --- |
| C | = | vhodni navor zavore |
| Cmax | = | najvišji dovoljeni vhodni navor zavore |
| CO | = | prag vhodnega navora zavore, tj. najnižji vhodni navor, ki je potreben za merljiv zavorni navor |
| R | = | kotalni (dinamični) polmer pnevmatike |
| T | = | zavorna sila na dotikališču pnevmatike s cesto |
| M | = | zavorni navor = T · R |
| z | = | zavorno razmerje = T/P ali M/RP |
| s | = | hod bata zavornega valja (delovni hod plus prazni hod) |
| sp | = | glej Dodatek 7 Priloge 19 |
| ThA | = | glej Dodatek 7 Priloge 19 |
| l | = | dolžina vzvoda |
| r | = | polmer zavornega bobna |
| P | = | tlak aktiviranja zavor |

P

=

normalna reakcija površine ceste na os pod statičnimi pogoji

C

=

vhodni navor zavore

Cmax

=

najvišji dovoljeni vhodni navor zavore

CO

=

prag vhodnega navora zavore, tj. najnižji vhodni navor, ki je potreben za merljiv zavorni navor

R

=

kotalni (dinamični) polmer pnevmatike

T

=

zavorna sila na dotikališču pnevmatike s cesto

M

=

zavorni navor = T · R

z

=

zavorno razmerje = T/P ali M/RP

s

=

hod bata zavornega valja (delovni hod plus prazni hod)

sp

=

glej Dodatek 7 Priloge 19

ThA

=

glej Dodatek 7 Priloge 19

l

=

dolžina vzvoda

r

=

polmer zavornega bobna

P

=

tlak aktiviranja zavor

Opomba: Simboli referenčnih zavor morajo imeti pripono „e“.

Image

3.   PRESKUSNI POSTOPKI

3.1   Preskusi na progi za preskušanje

| 3.1.1 | Preskusi učinkovitosti zavor se morajo, če je to mogoče, izvajati na posamezni osi. |
| --- | --- |

3.1.1

Preskusi učinkovitosti zavor se morajo, če je to mogoče, izvajati na posamezni osi.

| 3.1.2 | Rezultati preskusov na kombinaciji osi se lahko uporabijo v skladu z odstavkom 1.1 te priloge, če med preskusi z vlečenjem priklopnika in preskusi s segretimi zavorami vsaka os prispeva enako količino energije za zaviranje.






  3.1.2.1 | To je zagotovljeno, če je za vse osi enako naslednje: geometrija zavor, obloge, montaža koles, pnevmatike, aktiviranje zavornih valjev in porazdelitev tlaka v njih. |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Rezultati preskusov na kombinaciji osi se lahko uporabijo v skladu z odstavkom 1.1 te priloge, če med preskusi z vlečenjem priklopnika in preskusi s segretimi zavorami vsaka os prispeva enako količino energije za zaviranje.

3.1.2.1

To je zagotovljeno, če je za vse osi enako naslednje: geometrija zavor, obloge, montaža koles, pnevmatike, aktiviranje zavornih valjev in porazdelitev tlaka v njih.

| 3.1.2.2 | Rezultat, zabeležen za skupino osi, je povprečna vrednost za število osi, čeprav je bila uporabljena le ena os. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Rezultat, zabeležen za skupino osi, je povprečna vrednost za število osi, čeprav je bila uporabljena le ena os.

| 3.1.3 | Osi morajo biti, če je to mogoče, obremenjene z največjo statično obremenitvijo osi, čeprav to ni nujno, če se med preskusi upošteva razlika v kotalnem uporu zaradi različne obremenjenosti na preskusnih oseh. |
| --- | --- |

3.1.3

Osi morajo biti, če je to mogoče, obremenjene z največjo statično obremenitvijo osi, čeprav to ni nujno, če se med preskusi upošteva razlika v kotalnem uporu zaradi različne obremenjenosti na preskusnih oseh.

| 3.1.4 | Upoštevati je treba učinek povečanega kotalnega upora pri skupini vozil, ki se uporabljajo za izvajanje preskusov. |
| --- | --- |

3.1.4

Upoštevati je treba učinek povečanega kotalnega upora pri skupini vozil, ki se uporabljajo za izvajanje preskusov.

| 3.1.5 | Za začetno hitrost se mora uporabiti predpisana hitrost. Končna hitrost se izračuna z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  v1 | = | začetna hitrost (km/h) |
| --- | --- | --- | --- |
| v2 | = | končna hitrost (km/h) |
| Po | = | masa vlečnega vozila (kg) pod preskusnimi pogoji |
| P1 | = | del mase priklopnika, ki ga nosijo nezavirane osi (kg) |
| P2 | = | del mase priklopnika, ki ga nosijo zavirane osi (kg). |

3.1.5

Za začetno hitrost se mora uporabiti predpisana hitrost. Končna hitrost se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

v1

=

začetna hitrost (km/h)

v2

=

končna hitrost (km/h)

Po

=

masa vlečnega vozila (kg) pod preskusnimi pogoji

P1

=

del mase priklopnika, ki ga nosijo nezavirane osi (kg)

P2

=

del mase priklopnika, ki ga nosijo zavirane osi (kg).

3.2   Preskusi na vztrajnostnem dinamometru

| 3.2.1 | Preskusna naprava mora imeti rotacijsko vztrajnost, ki simulira tisti del linearne vztrajnosti mase vozila, ki odpade na eno kolo in je potreben za preskuse zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi in segretimi zavorami ter se lahko upravlja pri nespremenjeni hitrosti za preskus, opisan v odstavkih 3.5.2 in 3.5.3 tega dodatka. |
| --- | --- |

3.2.1

Preskusna naprava mora imeti rotacijsko vztrajnost, ki simulira tisti del linearne vztrajnosti mase vozila, ki odpade na eno kolo in je potreben za preskuse zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi in segretimi zavorami ter se lahko upravlja pri nespremenjeni hitrosti za preskus, opisan v odstavkih 3.5.2 in 3.5.3 tega dodatka.

| 3.2.2 | Preskus je treba izvesti s celim kolesom, vključno s pnevmatiko, nameščeno na premični del zavore, kot bi bila pri vozilu. Vztrajnostna masa je lahko povezana z zavoro neposredno ali prek pnevmatik in koles. |
| --- | --- |

3.2.2

Preskus je treba izvesti s celim kolesom, vključno s pnevmatiko, nameščeno na premični del zavore, kot bi bila pri vozilu. Vztrajnostna masa je lahko povezana z zavoro neposredno ali prek pnevmatik in koles.

| 3.2.3 | Hlajenje z zrakom pri hitrosti in smeri pretoka zraka, ki simulirata dejanske pogoje, se lahko uporabi med ogrevalnimi krogi, pri čemer je hitrost pretoka zraka
  vair = 0,33 v
  pri čemer je:







  v | = | preskusna hitrost vozila ob začetku zaviranja. |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.3

Hlajenje z zrakom pri hitrosti in smeri pretoka zraka, ki simulirata dejanske pogoje, se lahko uporabi med ogrevalnimi krogi, pri čemer je hitrost pretoka zraka

vair = 0,33 v

pri čemer je:

v

=

preskusna hitrost vozila ob začetku zaviranja.

Temperatura hladilnega zraka mora biti enaka temperaturi okolja.

| 3.2.4 | Kadar se kotalni upor koles v preskusu ne izenači samodejno, se navor zavor spremeni tako, da se odšteje navor, ki je enakovreden koeficientu kotalnega upora 0,01. |
| --- | --- |

3.2.4

Kadar se kotalni upor koles v preskusu ne izenači samodejno, se navor zavor spremeni tako, da se odšteje navor, ki je enakovreden koeficientu kotalnega upora 0,01.

3.3   Preskusi na dinamometru z valji

| 3.3.1 | Os mora biti, če je to mogoče, obremenjena z največjo statično maso na osi, čeprav to ni nujno, če se med preskusi upošteva razlika v kotalnem uporu zaradi različne mase na preskusni osi. |
| --- | --- |

3.3.1

Os mora biti, če je to mogoče, obremenjena z največjo statično maso na osi, čeprav to ni nujno, če se med preskusi upošteva razlika v kotalnem uporu zaradi različne mase na preskusni osi.

| 3.3.2 | Hlajenje z zrakom pri hitrosti in smeri pretoka zraka, ki simulirata dejanske pogoje, se lahko uporabi med ogrevalnimi krogi, pri čemer je hitrost pretoka zraka
  vair = 0,33 v
  pri čemer je:







  v | = | preskusna hitrost vozila ob začetku zaviranja. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2

Hlajenje z zrakom pri hitrosti in smeri pretoka zraka, ki simulirata dejanske pogoje, se lahko uporabi med ogrevalnimi krogi, pri čemer je hitrost pretoka zraka

vair = 0,33 v

pri čemer je:

v

=

preskusna hitrost vozila ob začetku zaviranja.

Temperatura hladilnega zraka mora biti enaka temperaturi okolja.

| 3.3.3 | Zavorni čas mora trajati 1 sekundo po najdaljšem času naraščanja zavorne sile 0,6 s. |
| --- | --- |

3.3.3

Zavorni čas mora trajati 1 sekundo po najdaljšem času naraščanja zavorne sile 0,6 s.

3.4   Preskusni pogoji

| 3.4.1 | zavora oziroma zavore v postopku preskusa morajo biti opremljene z merilniki za naslednje meritve:






  3.4.1.1 | stalno beleženje za določitev zavornega navora ali zavorne sile na obodu pnevmatike; |
| --- | --- | --- |

3.4.1

zavora oziroma zavore v postopku preskusa morajo biti opremljene z merilniki za naslednje meritve:

3.4.1.1

stalno beleženje za določitev zavornega navora ali zavorne sile na obodu pnevmatike;

| 3.4.1.2 | stalno beleženje zračnega tlaka v zavornem valju; |
| --- | --- |

3.4.1.2

stalno beleženje zračnega tlaka v zavornem valju;

| 3.4.1.3 | hitrost vozila med preskusom; |
| --- | --- |

3.4.1.3

hitrost vozila med preskusom;

| 3.4.1.4 | začetna temperatura na zunanji strani zavornega bobna ali kolutne zavore; |
| --- | --- |

3.4.1.4

začetna temperatura na zunanji strani zavornega bobna ali kolutne zavore;

| 3.4.1.5 | hod bata zavornega valja med preskusi tipa 0, tipa I ali tipa III. |
| --- | --- |

3.4.1.5

hod bata zavornega valja med preskusi tipa 0, tipa I ali tipa III.

3.5   Preskusni postopki

3.5.1   Dodaten preskus zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami

Priprava zavore mora biti v skladu z odstavkom 4.4.2 Priloge 19 k temu pravilniku.

Če je bilo preverjanje faktorja zaviranja BF in praga zavornega navora opravljeno v skladu z odstavkom 4.4.3 Priloge 19 k temu pravilniku, mora biti postopek utekavanja za dodaten preskus zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami enak kot postopek, ki se uporablja za preverjanje v skladu z odstavkom 4.4.3 Priloge 19.

V skladu z odstavkom 4 Priloge 19 k temu pravilniku je izvajanje preskusov zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami dovoljeno po preverjanju faktorja zaviranja BF.

Prav tako je dovoljeno izvesti oba preskusa pojemanja zavornega učinka, tj. tipa I in tipa III, in sicer enega za drugim.

Nekatera aktiviranja zavor v skladu z odstavkom 4.4.2.6 Priloge 19 je mogoče opraviti med preskusoma pojemanja zavornega učinka ter med preverjanjem in preskusom zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami. Število aktiviranj določi proizvajalec zavore.

| 3.5.1.1 | S tem preskusom, ki se izvaja pri začetni hitrosti 40 km/h za preskus tipa I in 60 km/h za preskus tipa III, se ocenjuje zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami ob koncu preskusov tipa I in tipa III. Preskuse pojemanja zavornega učinka tipa I in/ali tipa III je treba opraviti takoj po preskusu zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami. |
| --- | --- |

3.5.1.1

S tem preskusom, ki se izvaja pri začetni hitrosti 40 km/h za preskus tipa I in 60 km/h za preskus tipa III, se ocenjuje zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami ob koncu preskusov tipa I in tipa III. Preskuse pojemanja zavornega učinka tipa I in/ali tipa III je treba opraviti takoj po preskusu zavornega učinka pri zaviranju s hladnimi zavorami.

| 3.5.1.2 | Zavore se uporabijo trikrat pri enakem tlaku (p) in pri začetni hitrosti 40 km/h (za preskus tipa I) ali 60 km/h (za preskus tipa III) s približno enako začetno temperaturo zavor, ki ne presega 100 °C in je izmerjena na zunanji površini bobnov ali kolutov. Pri vseh treh uporabah zavor mora biti pri tlaku v zavornem valju dosežen zavorni navor ali sila, enakovredna zavornemu razmerju (z) vsaj 50 %. Tlak v zavornem valju ne sme presegati 650 kPa in vhodni navor zavor (C) ne sme presegati največjega dovoljenega vhodnega navora zavor (Cmax). Povprečje treh rezultatov se šteje za zavorni učinek pri zaviranju s hladnimi zavorami. |
| --- | --- |

3.5.1.2

Zavore se uporabijo trikrat pri enakem tlaku (p) in pri začetni hitrosti 40 km/h (za preskus tipa I) ali 60 km/h (za preskus tipa III) s približno enako začetno temperaturo zavor, ki ne presega 100 °C in je izmerjena na zunanji površini bobnov ali kolutov. Pri vseh treh uporabah zavor mora biti pri tlaku v zavornem valju dosežen zavorni navor ali sila, enakovredna zavornemu razmerju (z) vsaj 50 %. Tlak v zavornem valju ne sme presegati 650 kPa in vhodni navor zavor (C) ne sme presegati največjega dovoljenega vhodnega navora zavor (Cmax). Povprečje treh rezultatov se šteje za zavorni učinek pri zaviranju s hladnimi zavorami.

3.5.2   Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa I)

| 3.5.2.1 | Ta preskus se izvaja pri hitrosti 40 km/h z začetno temperaturo zavor, ki ne presega 100 °C in je izmerjena na zunanji površini bobna ali koluta zavore. |
| --- | --- |

3.5.2.1

Ta preskus se izvaja pri hitrosti 40 km/h z začetno temperaturo zavor, ki ne presega 100 °C in je izmerjena na zunanji površini bobna ali koluta zavore.

| 3.5.2.2 | Zavorno razmerje se ohranja pri 7 %, vključno s kotalnim uporom (glej odstavek 3.2.4 tega dodatka). |
| --- | --- |

3.5.2.2

Zavorno razmerje se ohranja pri 7 %, vključno s kotalnim uporom (glej odstavek 3.2.4 tega dodatka).

| 3.5.2.3 | Preskus se opravi v 2 minutah in 33 sekundah ali na razdalji 1,7 km pri hitrosti vozila 40 km/h. Če preskusne hitrosti ni mogoče doseči, se lahko trajanje preskusa podaljša v skladu z odstavkom 1.5.2.2 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.5.2.3

Preskus se opravi v 2 minutah in 33 sekundah ali na razdalji 1,7 km pri hitrosti vozila 40 km/h. Če preskusne hitrosti ni mogoče doseči, se lahko trajanje preskusa podaljša v skladu z odstavkom 1.5.2.2 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 3.5.2.4 | Največ 60 sekund po koncu preskusa tipa I se v skladu z odstavkom 1.5.3 Priloge 4 k temu pravilniku izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami pri začetni hitrosti 40 km/h. Tlak v zavornem valju mora biti enak tlaku, ki se uporablja med preskusom tipa 0. |
| --- | --- |

3.5.2.4

Največ 60 sekund po koncu preskusa tipa I se v skladu z odstavkom 1.5.3 Priloge 4 k temu pravilniku izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami pri začetni hitrosti 40 km/h. Tlak v zavornem valju mora biti enak tlaku, ki se uporablja med preskusom tipa 0.

3.5.3   Preskus pojemanja zavornega učinka (preskus tipa III)

3.5.3.1   Preskusni postopki za ponavljajoče se zaviranje

3.5.3.1.1   Preskusi na progi za preskušanje (glej odstavek 1.7 Priloge 4)

3.5.3.1.2   Preskusi na vztrajnostnem dinamometru

Za preskus na preskusni napravi iz odstavka 3.2 Dodatka 2 k Prilogi 11 so lahko v skladu z odstavkom 1.7.1 pogoji enaki kot pri preskusu na cesti, pri čemer je

Formula

3.5.3.1.3   Preskusi na dinamometru z valji

Za preskus na preskusni napravi iz odstavka 3.3. Dodatka 2 k Prilogi 11 so pogoji naslednji:

| število zaviranj | 20 |
| --- | --- |
| trajanje cikla zaviranja
  (zavorni čas 25 sekund in čas za ponovno vzpostavitev hitrosti 35 sekund) | 60s |
| preskusna hitrost | 30 km/h |
| zavorno razmerje | 0,06 |
| kotalni upor | 0,01 |

število zaviranj

20

trajanje cikla zaviranja

(zavorni čas 25 sekund in čas za ponovno vzpostavitev hitrosti 35 sekund)

60s

preskusna hitrost

30 km/h

zavorno razmerje

0,06

kotalni upor

0,01

3.5.3.2   Največ 60 sekund po koncu preskusa tipa III se v skladu z odstavkom 1.7.2 Priloge 4 k temu pravilniku izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami. Tlak v zavornem valju mora biti enak tlaku, ki se uporablja med preskusom tipa 0.

3.6   Zahteve o učinkovitosti za naprave za samodejno nastavljanje zavor

3.6.1   Naslednje zahteve veljajo za napravo za samodejno nastavljanje zavor, ki je nameščena na zavori in katere učinkovitost se preverja v skladu z določbami tega dodatka.

Ob koncu preskusov iz odstavka 3.5.2.4 (preskus tipa I) ali 3.5.3.2 (preskus tipa III) zgoraj se preverijo zahteve iz odstavka 3.6.3 spodaj.

3.6.2   Naslednje zahteve veljajo za alternativno napravo za samodejno nastavljanje zavor, ki je nameščena na zavori, za katero že obstaja poročilo o preskusu iz Dodatka 3.

3.6.2.1   Zavorni učinek

Po segrevanju zavor, ki se izvede v skladu s postopki iz odstavkov 3.5.2 (preskus tipa I) ali 3.5.3 (preskus tipa III), če je to primerno, velja ena od naslednjih določb:

| (a) | zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami delovnega zavornega sistema mora biti vsaj 80 % predpisane učinkovitosti preskusa tipa 0 ali |
| --- | --- |

(a)

zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami delovnega zavornega sistema mora biti vsaj 80 % predpisane učinkovitosti preskusa tipa 0 ali

| (b) | zavoro je treba uporabiti pri tlaku v zavornem valju, ki je takšen, kot se uporablja med preskusom tipa 0; pri tem tlaku je treba izmeriti hod bata zavornega valja (sA), ki mora biti ≤ 0,9 sp vrednosti zavornega valja.







  sp | = | učinkoviti hod bata pomeni hod, pri katerem je izhodna sila bata zavornega valja 90 % povprečne sile bata (ThA) – glej odstavek 2 Dodatka 2 Priloge 11 k temu pravilniku. |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

zavoro je treba uporabiti pri tlaku v zavornem valju, ki je takšen, kot se uporablja med preskusom tipa 0; pri tem tlaku je treba izmeriti hod bata zavornega valja (sA), ki mora biti ≤ 0,9 sp vrednosti zavornega valja.

sp

=

učinkoviti hod bata pomeni hod, pri katerem je izhodna sila bata zavornega valja 90 % povprečne sile bata (ThA) – glej odstavek 2 Dodatka 2 Priloge 11 k temu pravilniku.

3.6.2.2   Ob koncu preskusov iz odstavka 3.6.2.1 zgoraj se preverijo zahteve iz odstavka 3.6.3 spodaj.

3.6.3   Preskus prostega teka

Po opravljenih preskusih iz odstavka 3.6.1 ali 3.6.2 zgoraj, kot velja, se morajo zavore ohladiti do temperature, ki ustreza temperaturi hladnih zavor (tj. ≤ 100 °C), pri čemer je treba preveriti, ali priklopnik/kolesa omogočajo prosti tek z izpolnjevanjem enega od naslednjih pogojev:

| (a) | kolesa se prosto obračajo (tj. jih je mogoče vrteti ročno); |
| --- | --- |

(a)

kolesa se prosto obračajo (tj. jih je mogoče vrteti ročno);

| (b) | ugotovljeno je, da se lahko preostali zavorni navor šteje za sprejemljivega, če asimptotične temperature ne presegajo povečanja temperature bobna/koluta za 80 °C, kadar vozilo vozi z nespremenjeno hitrostjo v = 60 km/h in s sproščenimi zavorami. |
| --- | --- |

(b)

ugotovljeno je, da se lahko preostali zavorni navor šteje za sprejemljivega, če asimptotične temperature ne presegajo povečanja temperature bobna/koluta za 80 °C, kadar vozilo vozi z nespremenjeno hitrostjo v = 60 km/h in s sproščenimi zavorami.

3.7   Poročilo o preskusu

| 3.7.1 | Rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkoma 3.5 in 3.6.1 tega dodatka, se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 3 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.7.1

Rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkoma 3.5 in 3.6.1 tega dodatka, se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 3 k tej prilogi.

| 3.7.2 | Zavoro in os je treba opisati. Podrobne podatke o zavorah, osi, tehnično dovoljeni masi in številko ustreznega poročila o preskusu iz Dodatka 3 je treba označiti na osi. |
| --- | --- |

3.7.2

Zavoro in os je treba opisati. Podrobne podatke o zavorah, osi, tehnično dovoljeni masi in številko ustreznega poročila o preskusu iz Dodatka 3 je treba označiti na osi.

| 3.7.3 | Če ima zavora napravo za samodejno nastavljanje zavor, se rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 3.6.2 tega dodatka, vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 4 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.7.3

Če ima zavora napravo za samodejno nastavljanje zavor, se rezultati preskusov, ki se izvajajo v skladu z odstavkom 3.6.2 tega dodatka, vpišejo na obrazec, katerega vzorec je prikazan v Dodatku 4 k tej prilogi.

4.   PREVERJANJE

4.1   Preverjanje sestavnih delov

Preveriti je treba, ali zavorna specifikacija vozila, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje naslednja konstrukcijska merila:

| Predmet | Merilo |
| --- | --- |
| 4.1.1 | (a) | premer in širina zavornega bobna |

Predmet

Merilo

4.1.1

(a)

premer in širina zavornega bobna

Spremembe niso dovoljene.

| (b) | material zavornega bobna ali koluta |
| --- | --- |

(b)

material zavornega bobna ali koluta

Spremembe niso dovoljene.

| (c) | masa zavornega bobna ali koluta |
| --- | --- |

(c)

masa zavornega bobna ali koluta

Lahko se poveča do +20 % referenčne mase bobna ali kolut.

4.1.2

| (a) | bližina kolesa zunanji površini zavornega bobna ali zunanjemu premeru zavornega koluta (dimenzija E) |
| --- | --- |

(a)

bližina kolesa zunanji površini zavornega bobna ali zunanjemu premeru zavornega koluta (dimenzija E)

Dovoljena odstopanja določi tehnična služba, ki opravlja preskuse.

| (b) | del zavornega bobna ali zavornega koluta, ki ga ne pokriva kolo (dimenzija F) |
| --- | --- |

(b)

del zavornega bobna ali zavornega koluta, ki ga ne pokriva kolo (dimenzija F)

4.1.3

| (a) | material zavornih oblog ali zavornih ploščic |
| --- | --- |

(a)

material zavornih oblog ali zavornih ploščic

Spremembe niso dovoljene.

| (b) | širina zavornih oblog ali zavornih ploščic |
| --- | --- |

(b)

širina zavornih oblog ali zavornih ploščic

| (c) | debelina zavornih oblog ali zavornih ploščic |
| --- | --- |

(c)

debelina zavornih oblog ali zavornih ploščic

| (d) | dejanska površina zavornih oblog ali zavornih ploščic |
| --- | --- |

(d)

dejanska površina zavornih oblog ali zavornih ploščic

| (e) | način pritrditve zavornih oblog ali zavornih ploščic |
| --- | --- |

(e)

način pritrditve zavornih oblog ali zavornih ploščic

4.1.4

geometrija zavor (kot na sliki 2A ali 2B Dodatka 3, če je to primerno)

Spremembe niso dovoljene

4.1.5

kotalni polmer pnevmatike (R)

Lahko se spremeni v skladu z zahtevami iz odstavka 4.3.1.4 tega dodatka.

4.1.6

| (a) | povprečna sila bata (THA) |
| --- | --- |

(a)

povprečna sila bata (THA)

Lahko se spremeni, če predvideni učinek izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.3 tega dodatka.

| (b) | hod bata zavornega valja (s) |
| --- | --- |

(b)

hod bata zavornega valja (s)

| (c) | dolžina vzvoda aktiviranja (l) |
| --- | --- |

(c)

dolžina vzvoda aktiviranja (l)

| (d) | pritisk pri zaviranju (p) |
| --- | --- |

(d)

pritisk pri zaviranju (p)

4.1.7

statična masa (P)

P ne sme presegati Pe (glej odstavek 2).

4.2   Preverjanje porabljene energije pri zaviranju

| 4.2.1 | Zavorne sile (T) za vsako zadevno zavoro (za enak tlak pm upravljalnega voda), ki so potrebne za nastanek uporne sile, določene za pogoje preskusa tipa I in tipa III, ne smejo presegati vrednosti Te, ki so navedene v odstavkih 2.1 in 2.2 Dodatka 3 k Prilogi 11 in določene kot osnova za preskus referenčne zavore. |
| --- | --- |

4.2.1

Zavorne sile (T) za vsako zadevno zavoro (za enak tlak pm upravljalnega voda), ki so potrebne za nastanek uporne sile, določene za pogoje preskusa tipa I in tipa III, ne smejo presegati vrednosti Te, ki so navedene v odstavkih 2.1 in 2.2 Dodatka 3 k Prilogi 11 in določene kot osnova za preskus referenčne zavore.

4.3   Preverjanje zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami

| 4.3.1 | Zavorna sila (T) za vsako zadevno zavoro za določen tlak (p) v zavornih valjih in tlak upravljalnega voda (pm), ki se uporablja med preskusom tipa 0 preskušanega priklopnika, se določi na naslednji način:






  4.3.1.1 | Predvideni hod bata zavornega valja (s) zadevne zavore se izračuna na naslednji način:

  Ta vrednost ne sme presegati sp. Pri tem je bila vrednost sp preverjena in sporočena v skladu s postopkom iz točke 2 Priloge 19 k temu pravilniku in jo je mogoče uporabiti le v območju tlaka, ki je zabeležen v odstavku 3.3.1 poročila o preskusu iz Dodatka 1 k Prilogi 19. |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Zavorna sila (T) za vsako zadevno zavoro za določen tlak (p) v zavornih valjih in tlak upravljalnega voda (pm), ki se uporablja med preskusom tipa 0 preskušanega priklopnika, se določi na naslednji način:

4.3.1.1

Predvideni hod bata zavornega valja (s) zadevne zavore se izračuna na naslednji način:

Ta vrednost ne sme presegati sp. Pri tem je bila vrednost sp preverjena in sporočena v skladu s postopkom iz točke 2 Priloge 19 k temu pravilniku in jo je mogoče uporabiti le v območju tlaka, ki je zabeležen v odstavku 3.3.1 poročila o preskusu iz Dodatka 1 k Prilogi 19.

| 4.3.1.2 | Izmeri se povprečna sila bata (ThA) zavornega valja, ki je nameščen na zadevno zavoro, pri tlaku iz odstavka 4.3.1. zgoraj |
| --- | --- |

4.3.1.2

Izmeri se povprečna sila bata (ThA) zavornega valja, ki je nameščen na zadevno zavoro, pri tlaku iz odstavka 4.3.1. zgoraj

| 4.3.1.3 | Vhodni navor zavore (C) se tako izračuna na naslednji način:
  C = ThA · l

  C ne sme presegati Cmax. |
| --- | --- |

4.3.1.3

Vhodni navor zavore (C) se tako izračuna na naslednji način:

C = ThA · l

C ne sme presegati Cmax.

| 4.3.1.4 | Predvideni zavorni učinek zadevne zavore se izračuna z enačbo:

  R ne sme biti manjši od 0,8 Re. |
| --- | --- |

4.3.1.4

Predvideni zavorni učinek zadevne zavore se izračuna z enačbo:

R ne sme biti manjši od 0,8 Re.

| 4.3.2 | Predvideni zavorni učinek zadevnega priklopnika se izračuna z enačbo: |
| --- | --- |

4.3.2

Predvideni zavorni učinek zadevnega priklopnika se izračuna z enačbo:

Formula

| 4.3.3. | Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami se s preskusi tipa I ali tipa III določi v skladu z odstavki 4.3.1.1 do 4.3.1.4 Iz tega izhajajoče vrednosti, določene v skladu z odstavkom 4.3.2 zgoraj, morajo izpolnjevati zahteve iz tega pravilnika za zadevni priklopnik. Vrednost, ki se uporablja za:
  „vrednost, zabeleženo pri preskusu tipa 0, kot je predpisano v odstavku 1.5.3 ali 1.7.2 Priloge 4“,
  je vrednost, zabeležena pri preskusu tipa 0 zadevnega priklopnika. |
| --- | --- |

4.3.3.

Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami se s preskusi tipa I ali tipa III določi v skladu z odstavki 4.3.1.1 do 4.3.1.4 Iz tega izhajajoče vrednosti, določene v skladu z odstavkom 4.3.2 zgoraj, morajo izpolnjevati zahteve iz tega pravilnika za zadevni priklopnik. Vrednost, ki se uporablja za:

„vrednost, zabeleženo pri preskusu tipa 0, kot je predpisano v odstavku 1.5.3 ali 1.7.2 Priloge 4“,

je vrednost, zabeležena pri preskusu tipa 0 zadevnega priklopnika.

DODATEK 3

Vzorec obrazca poročila o preskusu, kot je predpisano v odstavkih 3.7.1 in 3.7.2 Dodatka 2 k tej prilogi

POROČILO O PRESKUSU ŠT. ...

1.   IDENTIFIKACIJA

| 1.1 | Os:
  Proizvajalec (ime in naslov)
  Znamka ...
  Tip ...
  Model ...
  Tehnično dovoljena obremenitev osi (Pe) ...daN |
| --- | --- |

1.1

Os:

Proizvajalec (ime in naslov)

Znamka ...

Tip ...

Model ...

Tehnično dovoljena obremenitev osi (Pe) ...daN

| 1.2 | Zavora:
  Proizvajalec (ime in naslov)
  Znamka ...
  Tip ...
  Model ...
  Največji tehnično dovoljeni vhodni navor zavore Cmax ...
  Naprava za samodejno nastavljanje: vgrajena/nevgrajena (1)

  Zavorni boben ali zavorni kolut (1)

  Notranji premer bobna ali zunanji premer koluta (1) ...
  Učinkoviti polmer ...
  Debelina (2) ...
  Masa ...
  Material ...
  Zavorna obloga ali zavorna ploščica (1):
  Proizvajalec ...
  Tip ...
  Identifikacija (mora biti vidna, če je obloga/ploščica vgrajena na zavorno čeljust/tablico) ...
  Širina ...
  Debelina ...
  Površina območja ...
  Način pritrditve ...
  Geometrija zavor, priložiti je treba risbo z merami na naslednji način:
  Bobnaste zavore, glej sliko 2A tega dodatka
  Kolutne zavore, glej sliko 2B tega dodatka |
| --- | --- |

1.2

Zavora:

Proizvajalec (ime in naslov)

Znamka ...

Tip ...

Model ...

Največji tehnično dovoljeni vhodni navor zavore Cmax ...

Naprava za samodejno nastavljanje: vgrajena/nevgrajena (1)

Zavorni boben ali zavorni kolut (1)

Notranji premer bobna ali zunanji premer koluta (1) ...

Učinkoviti polmer ...

Debelina (2) ...

Masa ...

Material ...

Zavorna obloga ali zavorna ploščica (1):

Proizvajalec ...

Tip ...

Identifikacija (mora biti vidna, če je obloga/ploščica vgrajena na zavorno čeljust/tablico) ...

Širina ...

Debelina ...

Površina območja ...

Način pritrditve ...

Geometrija zavor, priložiti je treba risbo z merami na naslednji način:

Bobnaste zavore, glej sliko 2A tega dodatka

Kolutne zavore, glej sliko 2B tega dodatka

| 1.3 | Kolesa:
  Enojno/dvojno (1)

  Premer platišča (D) ...
  (Po potrebi je treba priložiti risbo z merami kot na sliki 1A ali 1B v tem dodatku.) |
| --- | --- |

1.3

Kolesa:

Enojno/dvojno (1)

Premer platišča (D) ...

(Po potrebi je treba priložiti risbo z merami kot na sliki 1A ali 1B v tem dodatku.)

| 1.4 | Pnevmatike:
  Referenčni kotalni polmer (Re) pri referenčni reakciji (Pe) ... |
| --- | --- |

1.4

Pnevmatike:

Referenčni kotalni polmer (Re) pri referenčni reakciji (Pe) ...

| 1.5 | Naprava za vključitev:
  Proizvajalec ...
  Tip (valj/membrana) (1) ...
  Model ...
  Dolžina vzvoda (le) ... |
| --- | --- |

1.5

Naprava za vključitev:

Proizvajalec ...

Tip (valj/membrana) (1) ...

Model ...

Dolžina vzvoda (le) ...

| 1.6 | Naprava za samodejno nastavljanje zavor (ne velja v primeru vgrajene naprave za samodejno nastavljanje zavor) (3)

  Proizvajalec (ime in naslov) ...
  Znamka ...
  Tip ...
  Različica ... |
| --- | --- |

1.6

Naprava za samodejno nastavljanje zavor (ne velja v primeru vgrajene naprave za samodejno nastavljanje zavor) (3)

Proizvajalec (ime in naslov) ...

Znamka ...

Tip ...

Različica ...

2.   POROČILO O REZULTATIH PRESKUSA

(popravljeno, da se upošteva kotalni upor 0,01 Pe)

Preskus na progi za preskušanje/preskus na vztrajnostnem dinamometru/preskus na dinamometru z valji (1)

| 2.1 | Pri vozilih kategorij O2 in O3.









  Tip preskusa: | 0 | I |
| --- | --- | --- | --- |
| Priloga 11, Dodatek 2, odstavek: | 3.5.1.2 | 3.5.2.3 | 3.5.2.4 |
| preskusna hitrost | km/h | 40 | 40 | 40 |
| tlak v zavornem valju pe | kPa | — | — | — |
| zavorni čas | min | | 2,55 | — |
| dosežena zavorna sila Te | N | | | |
| učinkovitost zavor Te/9,81 Pe (Pe v kg) | — | | | |
| hod bata zavornega valja se | mm | | — | |
| vhodni navor zavore Ce | Nm | | — | |
| prag vhodnega navora zavore Co,e | Nm | | — | |

2.1

Pri vozilih kategorij O2 in O3.

Tip preskusa:

0

I

Priloga 11, Dodatek 2, odstavek:

3.5.1.2

3.5.2.3

3.5.2.4

preskusna hitrost

km/h

40

40

40

tlak v zavornem valju pe

kPa

—

—

—

zavorni čas

min

2,55

—

dosežena zavorna sila Te

N

učinkovitost zavor Te/9,81 Pe (Pe v kg)

—

hod bata zavornega valja se

mm

—

vhodni navor zavore Ce

Nm

—

prag vhodnega navora zavore Co,e

Nm

—

| 2.2 | Pri vozilih kategorije O4:









  Tip preskusa: | 0 | III |
| --- | --- | --- | --- |
| Priloga 11, Dodatek 2, odstavek: | 3.5.1.2 | 3.5.3.1 | 3.5.3.2 |
| začetna preskusna hitrost | km/h | 60 | | 60 |
| končna | km/h | | | |
| tlak v zavornem valju pe | kPa | | — | |
| število zaviranj | — | — | 20 | — |
| trajanje cikla zaviranja | s | — | 60 | — |
| dosežena zavorna sila Te | N | | | |
| učinkovitost zavor Te/9,81 Pe (Pe v kg) | — | | | |
| hod bata zavornega valja se | mm | | — | |
| vhodni navor zavore Ce | Nm | | — | |
| prag vhodnega navora zavore Co, e | Nm | | — | |

2.2

Pri vozilih kategorije O4:

Tip preskusa:

0

III

Priloga 11, Dodatek 2, odstavek:

3.5.1.2

3.5.3.1

3.5.3.2

začetna preskusna hitrost

km/h

60

60

končna

km/h

tlak v zavornem valju pe

kPa

—

število zaviranj

—

—

20

—

trajanje cikla zaviranja

s

—

60

—

dosežena zavorna sila Te

N

učinkovitost zavor Te/9,81 Pe (Pe v kg)

—

hod bata zavornega valja se

mm

—

vhodni navor zavore Ce

Nm

—

prag vhodnega navora zavore Co, e

Nm

—

| 2.3 | Ta predmet se dopolni le, če je za zavoro veljal preskusni postopek iz odstavka 4. Priloge 19 k temu pravilniku, da se preveri zavorni učinek pri zaviranju s hladnimi zavorami s faktorjem zaviranja (BF), pri čemer je faktor zaviranja določen kot: vhodno in izhodno razmerje ojačanja zavore. |
| --- | --- |

2.3

Ta predmet se dopolni le, če je za zavoro veljal preskusni postopek iz odstavka 4. Priloge 19 k temu pravilniku, da se preveri zavorni učinek pri zaviranju s hladnimi zavorami s faktorjem zaviranja (BF), pri čemer je faktor zaviranja določen kot: vhodno in izhodno razmerje ojačanja zavore.

| 2.3.1 | Faktor zaviranja BF: ... |
| --- | --- |

2.3.1

Faktor zaviranja BF: ...

3.   UČINKOVITOST NAPRAVE ZA SAMODEJNO NASTAVLJANJE ZAVOR (po potrebi)

| 3.1 | Prosti tek v skladu z odstavkom 3.6.3 Dodatka 2 k Prilogi 11: da/ne (1) |
| --- | --- |

3.1

Prosti tek v skladu z odstavkom 3.6.3 Dodatka 2 k Prilogi 11: da/ne (1)

4.   Ta preskus je bil izveden ter rezultati sporočeni v skladu z Dodatkom 2 k Prilogi 11 in po potrebi z odstavkom 4. Priloge 19 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...

Tehnična služba (4), pristojna za opravljanje preskusa

Podpisal: ... Datum: ...

5.   Homologacijski organ (4)

Podpisal: ... Datum: ...

6.   Ob koncu preskusa, določenega v odstavku 3.6 Dodatka 2 k Prilogi 11 (3), so se zahteve iz odstavka 5.2.2.8.1 Pravilnika št. 13 štele kot izpolnjene/neizpolnjene (1).

Podpisal: ... Datum: ...

Slika 1A

Image

| Širina bobna
  (Xe) | Reakcija
  (Pe) | Pnevmatika | Platišče | Be

  (mm) | Re

  (mm) | De

  (mm) | Ee

  (mm) | Fe

  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |

Širina bobna

(Xe)

Reakcija

(Pe)

Pnevmatika

Platišče

Be

(mm)

Re

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Slika 1B

Image

| Be
  (mm) | De
  (mm) | Ee
  (mm) | Fe
  (mm) | Re
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Be

(mm)

De

(mm)

Ee

(mm)

Fe

(mm)

Re

(mm)

Slika 2A

Geometrija zavor

l = spremenljive možne dolžine (mm)

Image

| Tip zavore | ae | he | ce | de | ee | αoe | α1e | be | re | Fe | S1e | S2e | S3e |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | | | |

Tip zavore

ae

he

ce

de

ee

αoe

α1e

be

re

Fe

S1e

S2e

S3e

Slika 2B

Image

| le
  (mm) | ee
  (mm) | de
  (mm) | xe
  (mm) | re
  (mm) | be
  (mm) | Fe
  (cm2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

le

(mm)

ee

(mm)

de

(mm)

xe

(mm)

re

(mm)

be

(mm)

Fe

(cm2)

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Velja le za kolutne zavore.

(3)  Izpolniti le v primeru vgrajene naprave za samodejno nastavljanje zavor.

(4)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ ali je poročilu priložena ločena odobritev homologacijskega organa.

DODATEK 4

Vzorec poročila o preskusu za alternativno napravo za samodejno nastavljanje zavor, kot je predpisan v odstavku 3.7.3 dodatka 2 k tej prilogi

POROČILO O PRESKUSU ŠT. ...

1.   IDENTIFIKACIJA

| 1.1 | Os:
  Znamka ...
  Tip ...
  Model ...
  Tehnično dovoljena obremenitev osi (Pe) ... daN
  Priloga 11, Dodatek 3, poročilo o preskusu št. ... |
| --- | --- |

1.1

Os:

Znamka ...

Tip ...

Model ...

Tehnično dovoljena obremenitev osi (Pe) ... daN

Priloga 11, Dodatek 3, poročilo o preskusu št. ...

| 1.2 | Zavora:
  Znamka ...
  Tip ...
  Model ...
  Zavorne obloge ...
  Znamka/tip ... |
| --- | --- |

1.2

Zavora:

Znamka ...

Tip ...

Model ...

Zavorne obloge ...

Znamka/tip ...

| 1.3 | Aktiviranje ...
  Proizvajalec ...
  Tip (valj/membrana) (1) ...
  Model ...
  Dolžina vzvoda (l) ...mm |
| --- | --- |

1.3

Aktiviranje ...

Proizvajalec ...

Tip (valj/membrana) (1) ...

Model ...

Dolžina vzvoda (l) ...mm

| 1.4 | Naprava za samodejno nastavljanje zavor:
  Proizvajalec (ime in naslov) ...
  Znamka ...
  Tip ...
  Različica ... |
| --- | --- |

1.4

Naprava za samodejno nastavljanje zavor:

Proizvajalec (ime in naslov) ...

Znamka ...

Tip ...

Različica ...

2.   POROČILO O REZULTATIH PRESKUSA

| 2.1 | Učinkovitost naprave za samodejno nastavljanje zavor |
| --- | --- |

2.1

Učinkovitost naprave za samodejno nastavljanje zavor

| 2.1.1 | Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami delovnih zavornih sistemov, ki je določen v skladu s preskusom iz odstavka 3.6.2.1(a) Dodatka 2 k Prilogi 11: ... %,
  ali
  hod bata zavornega valja sA, ki je določen v skladu s preskusom iz odstavka 3.6.2.1(b) Dodatka 2 k Prilogi 11: ... mm. |
| --- | --- |

2.1.1

Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami delovnih zavornih sistemov, ki je določen v skladu s preskusom iz odstavka 3.6.2.1(a) Dodatka 2 k Prilogi 11: ... %,

ali

hod bata zavornega valja sA, ki je določen v skladu s preskusom iz odstavka 3.6.2.1(b) Dodatka 2 k Prilogi 11: ... mm.

| 2.1.2 | Prosti tek v skladu z odstavkom 3.6.3 Dodatka 2 k Prilogi 11: da/ne (1) |
| --- | --- |

2.1.2

Prosti tek v skladu z odstavkom 3.6.3 Dodatka 2 k Prilogi 11: da/ne (1)

3.   Ime tehnične službe/homologacijskega organa (1), ki je izvedel preskus:

...

4.   Datum preskusa: ...

5.   Ta preskus je bil izveden in rezultati sporočeni v skladu z odstavkom 3.6.2 Dodatka 2 Priloge 11 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...

6.   Ob koncu preskusa, določenega v točki 5 zgoraj, so se zahteve iz odstavka 5.2.2.8.1 Pravilnika št. 13 štele kot: izpolnjene/neizpolnjene (1)

7.   Tehnična služba (2), pristojna za opravljanje preskusa

Podpisal: ... Datum: ...

8.   Homologacijski organ (2)

Podpisal: ... Datum: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ ali je poročilu priložena ločena odobritev homologacijskega organa.

---

PRILOGA 12

Pogoji za preskušanje vozil, opremljenih z naletnimi zavornimi sistemi

1.   SPLOŠNE DOLOČBE

1.1   Naletni zavorni sistem priklopnika je sestavljen iz naletne naprave, prenosne naprave in kolesnih zavor, v nadaljnjem besedilu: zavore.

1.2   Naletna naprava je sklop sestavnih delov, ki so združeni v potezno napravo (spojno glavo).

1.3   Prenosna naprava je sklop sestavnih delov, ki so med zadnjim delom spojne glave in priključkom na zavoro.

1.4   „Zavora“ je del, v katerem se razvijajo sile, ki delujejo v nasprotni smeri gibanja vozila. Priključek na zavoro je vzvod, ki aktivira odmikač zavore ali podoben sestavni del (naletni zavorni sistem z mehanskim prenosom), ali zavorni valj (naletni zavorni sistem s hidravličnim prenosom).

1.5   Zavorni sistemi, pri katerih vlečno vozilo prenese shranjeno energijo (npr. električno, pnevmatsko ali hidravlično energijo) na priklopnik in jo uravnava le sila naprave na priklopniku, se ne štejejo za naletne zavorne sisteme v smislu tega pravilnika.

1.6   Preskusi

| 1.6.1 | Določitev bistvenih sestavnih delov zavore. |
| --- | --- |

1.6.1

Določitev bistvenih sestavnih delov zavore.

| 1.6.2 | Določitev bistvenih sestavnih delov naletne naprave in preverjanje skladnosti te naprave z določbami tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.6.2

Določitev bistvenih sestavnih delov naletne naprave in preverjanje skladnosti te naprave z določbami tega pravilnika.

| 1.6.3 | Preverjanje na vozilu:






  (a) | združljivost naletne naprave in zavore ter |
| --- | --- | --- |

1.6.3

Preverjanje na vozilu:

(a)

združljivost naletne naprave in zavore ter

| (b) | prenosni sistem. |
| --- | --- |

(b)

prenosni sistem.

2.   SIMBOLI IN OPREDELITVE

2.1   Uporabljene enote

2.1.1   Masa: kg

2.1.2   Sila: N

2.1.3   Gravitacijski pospešek: g = 9,81 m/s2

2.1.4   Navori: Nm

2.1.5   Površine: cm2

2.1.6   Tlaki: kPa

2.1.7   Dolžine: enote, določene za vsak primer posebej.

2.2   Simboli, ki veljajo za vse tipe zavor (glej sliko 1 v Dodatku 1 k tej prilogi)

| 2.2.1 | : | GA | : | „največja tehnično dovoljena masa“ priklopnika, kot jo navede proizvajalec; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.2.2 | : | G′A | : | „največja masa“ priklopnika, ki jo lahko zavre naletna naprava, kot jo navede proizvajalec; |
| 2.2.3 | : | GB | : | „največja masa“ priklopnika, ki jo lahko zavrejo vse zavore priklopnika skupaj;
  GB = n · GBo; |
| 2.2.4 | : | GBo | : | del dovoljene „največje mase“ priklopnika, ki ga lahko zavre ena zavora, kot ga navede proizvajalec; |
| 2.2.5 | : | B* | : | potrebna zavorna sila; |
| 2.2.6 | : | B | : | potrebna zavorna sila ob upoštevanju kotalnega upora; |
| 2.2.7 | : | D* | : | dovoljena sila na spoju; |
| 2.2.8 | : | D | : | obremenitev na spoju; |
| 2.2.9 | : | P′ | : | izhodna sila naletne naprave; |
| 2.2.10 | : | K | : | dodatna sila v naletni napravi; po dogovoru je definirana kot sila D, ki ustreza presečišču osi z abscisami z ekstrapolirano krivuljo P′ v odvisnosti od D, izmerjena na polovici hoda naletne naprave (glej sliki 2 in 3 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| 2.2.11 | : | KA | : | prag sile na naletni napravi, tj. največja sila na spojno glavo, ki lahko deluje kratek čas, ne da bi ustvarila izhodno silo na naletni napravi. Običajno je KA definiran kot sila, ki se izmeri, ko začne sila potiskati nazaj spojno glavo s hitrostjo od 10 do 15 mm/s, pri odklopljenem prenosnem sistemu naletne naprave; |
| 2.2.12 | : | D1 | : | največja sila, ki deluje na spojno glavo, ko jo potiska nazaj s hitrostjo s mm/s ± 10 %, pri odklopljenem prenosnem sistemu; |
| 2.2.13 | : | D2 | : | največja sila, ki deluje na spojno glavo, ko jo vleče naprej s hitrostjo s mm/s ± 10 % iz njene najbolj stisnjene lege, pri odklopljenem prenosnem sistemu; |
| 2.2.14 | : | ηHo | : | učinkovitost naletne naprave; |
| 2.2.15 | : | ηH1 | : | učinkovitost prenosnega sistema; |
| 2.2.16 | : | ηH | : | skupna učinkovitost naletne naprave in prenosnega sistema ηH = ηHo · ηH1; |
| 2.2.17 | : | s | : | hod naletne naprave v milimetrih; |
| 2.2.18 | : | s′ | : | učinkoviti (uporabni) hod naletne naprave v milimetrih, izračunan v skladu z odstavkom 9.4 te priloge; |
| 2.2.19 | : | s′′ | : | prosti hod glavnega zavornega valja, izmerjen v milimetrih na spojni glavi; |
| 2.2.19.1 | : | sHz | : | hod bata glavnega zavornega valja v milimetrih v skladu s sliko 8 v Dodatku k tej prilogi; |
| 2.2.19.2 | : | s′′Hz | : | prosti hod glavnega zavornega valja v milimetrih na batnici v skladu s sliko 8; |
| 2.2.20 | : | so | : | izguba hoda; tj. hoda spojne glave v milimetrih, ko ta zaniha s točke 300 mm nad do 300 mm pod vodoravno ravnino, pri čemer prenosni sistem miruje; |
| 2.2.21 | : | 2sB | : | hod naleganja zavornih čeljusti (hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben) v milimetrih, izmerjen na premeru, ki je vzporeden z zadevno napravo, pri čemer zavore med preskusom niso nastavljene; |
| 2.2.22 | : | 2sB
  - | : | najmanjši hod naleganja sredine zavornih čeljusti (najmanjši hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben) v milimetrih, za kolesne zavore z bobnastimi zavorami:



  pri čemer je 2r premer zavornega bobna v milimetrih (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi).
  Za kolesne zavore s kolutnimi zavorami s hidravličnim prenosnim sistemom:



  pri čemer je:







  V60 | = | absorpcija prostornine tekočine ene kolesne zavore pri tlaku, ki ustreza zavorni sili 1,2 B* = 0,6 × GBo in največjemu polmeru pnevmatike, |

2.2.1

:

GA

:

„največja tehnično dovoljena masa“ priklopnika, kot jo navede proizvajalec;

2.2.2

:

G′A

:

„največja masa“ priklopnika, ki jo lahko zavre naletna naprava, kot jo navede proizvajalec;

2.2.3

:

GB

:

„največja masa“ priklopnika, ki jo lahko zavrejo vse zavore priklopnika skupaj;

GB = n · GBo;

2.2.4

:

GBo

:

del dovoljene „največje mase“ priklopnika, ki ga lahko zavre ena zavora, kot ga navede proizvajalec;

2.2.5

:

B*

:

potrebna zavorna sila;

2.2.6

:

B

:

potrebna zavorna sila ob upoštevanju kotalnega upora;

2.2.7

:

D*

:

dovoljena sila na spoju;

2.2.8

:

D

:

obremenitev na spoju;

2.2.9

:

P′

:

izhodna sila naletne naprave;

2.2.10

:

K

:

dodatna sila v naletni napravi; po dogovoru je definirana kot sila D, ki ustreza presečišču osi z abscisami z ekstrapolirano krivuljo P′ v odvisnosti od D, izmerjena na polovici hoda naletne naprave (glej sliki 2 in 3 v Dodatku 1 k tej prilogi);

2.2.11

:

KA

:

prag sile na naletni napravi, tj. največja sila na spojno glavo, ki lahko deluje kratek čas, ne da bi ustvarila izhodno silo na naletni napravi. Običajno je KA definiran kot sila, ki se izmeri, ko začne sila potiskati nazaj spojno glavo s hitrostjo od 10 do 15 mm/s, pri odklopljenem prenosnem sistemu naletne naprave;

2.2.12

:

D1

:

največja sila, ki deluje na spojno glavo, ko jo potiska nazaj s hitrostjo s mm/s ± 10 %, pri odklopljenem prenosnem sistemu;

2.2.13

:

D2

:

največja sila, ki deluje na spojno glavo, ko jo vleče naprej s hitrostjo s mm/s ± 10 % iz njene najbolj stisnjene lege, pri odklopljenem prenosnem sistemu;

2.2.14

:

ηHo

:

učinkovitost naletne naprave;

2.2.15

:

ηH1

:

učinkovitost prenosnega sistema;

2.2.16

:

ηH

:

skupna učinkovitost naletne naprave in prenosnega sistema ηH = ηHo · ηH1;

2.2.17

:

s

:

hod naletne naprave v milimetrih;

2.2.18

:

s′

:

učinkoviti (uporabni) hod naletne naprave v milimetrih, izračunan v skladu z odstavkom 9.4 te priloge;

2.2.19

:

s′′

:

prosti hod glavnega zavornega valja, izmerjen v milimetrih na spojni glavi;

2.2.19.1

:

sHz

:

hod bata glavnega zavornega valja v milimetrih v skladu s sliko 8 v Dodatku k tej prilogi;

2.2.19.2

:

s′′Hz

:

prosti hod glavnega zavornega valja v milimetrih na batnici v skladu s sliko 8;

2.2.20

:

so

:

izguba hoda; tj. hoda spojne glave v milimetrih, ko ta zaniha s točke 300 mm nad do 300 mm pod vodoravno ravnino, pri čemer prenosni sistem miruje;

2.2.21

:

2sB

:

hod naleganja zavornih čeljusti (hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben) v milimetrih, izmerjen na premeru, ki je vzporeden z zadevno napravo, pri čemer zavore med preskusom niso nastavljene;

2.2.22

:

2sB
  *

:

najmanjši hod naleganja sredine zavornih čeljusti (najmanjši hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben) v milimetrih, za kolesne zavore z bobnastimi zavorami:

Formula

pri čemer je 2r premer zavornega bobna v milimetrih (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi).

Za kolesne zavore s kolutnimi zavorami s hidravličnim prenosnim sistemom:

Formula

pri čemer je:

V60

=

absorpcija prostornine tekočine ene kolesne zavore pri tlaku, ki ustreza zavorni sili 1,2 B* = 0,6 × GBo in največjemu polmeru pnevmatike,

in

| 2rA | = | zunanji premer zavornega koluta. |
| --- | --- | --- |

2rA

=

zunanji premer zavornega koluta.

(V60 v cm3, FRZ v cm2 in rA v mm);

2.2.23

:

M*

:

zavorni navor, kot ga je določil proizvajalec v odstavku 5 Dodatka 3. Ta zavorni navor mora doseči vsaj predpisano zavorno silo B*;

2.2.23.1

:

MT

:

preskusni zavorni navor, če ni nameščen varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.1 spodaj);

2.2.24

:

R

:

dinamični kotalni polmer pnevmatike (m);

2.2.25

:

n

:

število zavor;

2.2.26

:

Mr

:

največji zavorni navor, ki nastane z največjim dovoljenim hodom sr ali največjo dovoljeno prostornino tekočine Vr, kadar se priklopnik premika nazaj (vključno s kotalnim uporom = 0,01 · g · GBo);

2.2.27

:

sr

:

največji dovoljeni hod zavorne ročice, kadar se priklopnik premika nazaj;

2.2.28

:

Vr

:

največja dovoljena prostornina tekočine, ki jo porabi zavirano kolo, kadar se priklopnik premika nazaj.

2.3   Simboli, ki veljajo za zavorne sisteme z mehanskim prenosom (glej sliko 5 v Dodatku 1 k tej prilogi)

| 2.3.1 | : | iHo | : | prestavno razmerje med hodom spojne glave in hodom vzvoda na izhodni strani naletne naprave; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.3.2 | : | iH1 | : | prestavno razmerje med hodom vzvoda na izhodni strani naletne naprave in hodom zavorne ročice (prestavno razmerje prenosnega sistema); |
| 2.3.3 | : | iH | : | prestavno razmerje med hodom spojne glave in hodom zavorne ročice
  iH = iHo · iH1 |
| 2.3.4 | : | ig | : | prestavno razmerje med hodom zavorne ročice in hodom naleganja (do naleganja na zavorni boben) sredine zavorne čeljusti (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| 2.3.5 | : | P | : | sila na zavorni ročici; (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| 2.3.6 | : | Po | : | povratna sila zavore, kadar se priklopnik premika naprej; tj., na grafu M = f(P), vrednost sile P na presečišču ekstrapolacije te funkcije z absciso (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| 2.3.6.1 | : | Por | : | povratna sila zavore, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| 2.3.7 | : | P* | : | sila na zavorni ročici za ustvarjanje zavorne sile B*; |
| 2.3.8 | : | PT | : | preskusna sila v skladu z odstavkom 6.2.1; |
| 2.3.9 | : | ρ | : | značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika naprej, kot določa enačba:
  M = ρ (P – Po) |
| 2.3.9.1 | : | ρr | : | značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika nazaj, kot določa enačba:
  Mr = ρr (Pr – Por) |

2.3.1

:

iHo

:

prestavno razmerje med hodom spojne glave in hodom vzvoda na izhodni strani naletne naprave;

2.3.2

:

iH1

:

prestavno razmerje med hodom vzvoda na izhodni strani naletne naprave in hodom zavorne ročice (prestavno razmerje prenosnega sistema);

2.3.3

:

iH

:

prestavno razmerje med hodom spojne glave in hodom zavorne ročice

iH = iHo · iH1

2.3.4

:

ig

:

prestavno razmerje med hodom zavorne ročice in hodom naleganja (do naleganja na zavorni boben) sredine zavorne čeljusti (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi);

2.3.5

:

P

:

sila na zavorni ročici; (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi);

2.3.6

:

Po

:

povratna sila zavore, kadar se priklopnik premika naprej; tj., na grafu M = f(P), vrednost sile P na presečišču ekstrapolacije te funkcije z absciso (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi);

2.3.6.1

:

Por

:

povratna sila zavore, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi);

2.3.7

:

P*

:

sila na zavorni ročici za ustvarjanje zavorne sile B*;

2.3.8

:

PT

:

preskusna sila v skladu z odstavkom 6.2.1;

2.3.9

:

ρ

:

značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika naprej, kot določa enačba:

M = ρ (P – Po)

2.3.9.1

:

ρr

:

značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika nazaj, kot določa enačba:

Mr = ρr (Pr – Por)

2.4   Simboli, ki veljajo za zavorne sisteme s hidravličnim prenosom (glej sliko 8 v Dodatku 1 k tej prilogi)

| 2.4.1 | : | ih | : | prestavno razmerje med hodom spojne glave in hodom bata v glavnem valju; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.4.2 | : | i′g | : | prestavno razmerje med hodom točke potiska valja in hodom naleganja (do naleganja na zavorni boben) sredine zavorne čeljusti; |
| 2.4.3 | : | FRZ | : | površina bata enega kolesnega valja pri bobnastih zavorah; za kolutne zavore je to skupna površina batov sedla kolutne zavore na eni strani koluta; |
| 2.4.4 | : | FHZ | : | površina bata v glavnem valju; |
| 2.4.5 | : | p | : | hidravlični tlak v zavornem valju; |
| 2.4.6 | : | po | : | povratni tlak v zavornem valju, kadar se priklopnik premika naprej; tj., na grafu M = f(p), vrednost tlaka p na presečišču ekstrapolacije te funkcije z absciso (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| 2.4.6.1 | : | por | : | povratni tlak zavore, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| 2.4.7 | : | p* | : | hidravlični tlak v zavornem valju za ustvarjanje zavorne sile B*; |
| 2.4.8 | : | pT | : | preskusni tlak v skladu z odstavkom 6.2.1; |
| 2.4.9 | : | ρ′ | : | značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika naprej, kot določa enačba:
  M = ρ′ (p – po) |
| 2.4.9.1 | : | ρ′r | : | značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika nazaj, kot določa enačba:
  Mr = ρ′r (pr – por) |

2.4.1

:

ih

:

prestavno razmerje med hodom spojne glave in hodom bata v glavnem valju;

2.4.2

:

i′g

:

prestavno razmerje med hodom točke potiska valja in hodom naleganja (do naleganja na zavorni boben) sredine zavorne čeljusti;

2.4.3

:

FRZ

:

površina bata enega kolesnega valja pri bobnastih zavorah; za kolutne zavore je to skupna površina batov sedla kolutne zavore na eni strani koluta;

2.4.4

:

FHZ

:

površina bata v glavnem valju;

2.4.5

:

p

:

hidravlični tlak v zavornem valju;

2.4.6

:

po

:

povratni tlak v zavornem valju, kadar se priklopnik premika naprej; tj., na grafu M = f(p), vrednost tlaka p na presečišču ekstrapolacije te funkcije z absciso (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi);

2.4.6.1

:

por

:

povratni tlak zavore, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi);

2.4.7

:

p*

:

hidravlični tlak v zavornem valju za ustvarjanje zavorne sile B*;

2.4.8

:

pT

:

preskusni tlak v skladu z odstavkom 6.2.1;

2.4.9

:

ρ′

:

značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika naprej, kot določa enačba:

M = ρ′ (p – po)

2.4.9.1

:

ρ′r

:

značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika nazaj, kot določa enačba:

Mr = ρ′r (pr – por)

2.5   Simboli v zvezi z zahtevami glede zaviranja za varovalne mehanizme proti preobremenitvi

| 2.5.1 | : | Dop | : | sila delovanja na vhodni strani naletne naprave, pri kateri se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2.5.2 | : | Mop | : | zavorni navor, pri katerem se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi (kot ga je določil proizvajalec); |
| 2.5.3 | : | MTop | : | najmanjši preskusni zavorni navor, kadar je nameščen varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.2); |
| 2.5.4 | : | Pop_min | : | Sila, ki deluje na zavoro in pri kateri se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.1); |
| 2.5.5 | : | Pop_maks | : | največja sila (ko je spojna glava potisnjena v svojo skrajno lego), s katero varovalni mehanizem proti preobremenitvi deluje na zavoro (v skladu z odstavkom 6.2.2.3) |
| 2.5.6 | : | pop_min | : | Tlak, ki deluje na zavoro in pri katerem se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.1); |
| 2.5.7 | : | pop_maks | : | največji hidravlični tlak (ko je spojna glava potisnjena v svojo skrajno lego), s katerim varovalni mehanizem proti preobremenitvi deluje na zavoro (v skladu z odstavkom 6.2.2.3) |
| 2.5.8 | : | PTop | : | najmanjša preskusna zavorna sila, kadar je nameščen varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.2); |
| 2.5.9 | : | pTop | : | najmanjši preskusni zavorni tlak, kadar je nameščen varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.2); |

2.5.1

:

Dop

:

sila delovanja na vhodni strani naletne naprave, pri kateri se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi;

2.5.2

:

Mop

:

zavorni navor, pri katerem se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi (kot ga je določil proizvajalec);

2.5.3

:

MTop

:

najmanjši preskusni zavorni navor, kadar je nameščen varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.2);

2.5.4

:

Pop_min

:

Sila, ki deluje na zavoro in pri kateri se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.1);

2.5.5

:

Pop_maks

:

največja sila (ko je spojna glava potisnjena v svojo skrajno lego), s katero varovalni mehanizem proti preobremenitvi deluje na zavoro (v skladu z odstavkom 6.2.2.3)

2.5.6

:

pop_min

:

Tlak, ki deluje na zavoro in pri katerem se aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.1);

2.5.7

:

pop_maks

:

največji hidravlični tlak (ko je spojna glava potisnjena v svojo skrajno lego), s katerim varovalni mehanizem proti preobremenitvi deluje na zavoro (v skladu z odstavkom 6.2.2.3)

2.5.8

:

PTop

:

najmanjša preskusna zavorna sila, kadar je nameščen varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.2);

2.5.9

:

pTop

:

najmanjši preskusni zavorni tlak, kadar je nameščen varovalni mehanizem proti preobremenitvi (v skladu z odstavkom 6.2.2.2);

3.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| 3.1 | Prenos sile s spojne glave na zavore priklopnika mora potekati prek vzvodovja ali s pomočjo ene ali več tekočin. Vendar se lahko del prenosa zagotovi z vrvnim potegom (bovdenski poteg). Ta del mora biti čim krajši. |
| --- | --- |

3.1

Prenos sile s spojne glave na zavore priklopnika mora potekati prek vzvodovja ali s pomočjo ene ali več tekočin. Vendar se lahko del prenosa zagotovi z vrvnim potegom (bovdenski poteg). Ta del mora biti čim krajši.

| 3.2 | Vsi sorniki na zglobih morajo biti ustrezno zaščiteni. Poleg tega morajo biti ti zglobi samomazalni ali nameščeni tako, da jih je enostavno mazati. |
| --- | --- |

3.2

Vsi sorniki na zglobih morajo biti ustrezno zaščiteni. Poleg tega morajo biti ti zglobi samomazalni ali nameščeni tako, da jih je enostavno mazati.

| 3.3 | Naletne zavorne naprave morajo biti nameščene tako, da se v primeru, ko se spojna glava premika v največjem hodu, noben del prenosnega sistema ne uklešči, trajno deformira ali zlomi. To je treba preveriti z odklopom konca prenosnega sistema od zavorne ročice. |
| --- | --- |

3.3

Naletne zavorne naprave morajo biti nameščene tako, da se v primeru, ko se spojna glava premika v največjem hodu, noben del prenosnega sistema ne uklešči, trajno deformira ali zlomi. To je treba preveriti z odklopom konca prenosnega sistema od zavorne ročice.

| 3.4 | Naletni zavorni sistem mora omogočati, da se priklopnik premika vzvratno z vlečnim vozilom, ne da bi povzročil uporno silo, ki presega 0,08 g · GA Naprave, ki se uporabljajo v ta namen, morajo delovati samodejno in se samodejno sprostiti, ko se priklopnik premakne naprej. |
| --- | --- |

3.4

Naletni zavorni sistem mora omogočati, da se priklopnik premika vzvratno z vlečnim vozilom, ne da bi povzročil uporno silo, ki presega 0,08 g · GA Naprave, ki se uporabljajo v ta namen, morajo delovati samodejno in se samodejno sprostiti, ko se priklopnik premakne naprej.

| 3.5 | Kakršna koli posebna naprava, vgrajena za namen odstavka 3.4 te priloge, mora biti takšna, da ne vpliva negativno na učinek parkirne zavore pri zadrževanju vozila na naklonu. |
| --- | --- |

3.5

Kakršna koli posebna naprava, vgrajena za namen odstavka 3.4 te priloge, mora biti takšna, da ne vpliva negativno na učinek parkirne zavore pri zadrževanju vozila na naklonu.

| 3.6 | Naletni zavorni sistemi lahko imajo vgrajene varovalne mehanizme proti preobremenitvi. Ti se ne smejo aktivirati pri sili, manjši od Dop = 1,2 · D* (če so nameščeni pri naletni napravi), ali pri sili, manjši od Pop = 1,2.P*, ali tlaku, manjšem od pop = 1,2.p* (če so nameščeni pri kolesni zavori), kadar sila P* ali tlak p* ustreza zavorni sili B* = 0,5.g · GBo. |
| --- | --- |

3.6

Naletni zavorni sistemi lahko imajo vgrajene varovalne mehanizme proti preobremenitvi. Ti se ne smejo aktivirati pri sili, manjši od Dop = 1,2 · D* (če so nameščeni pri naletni napravi), ali pri sili, manjši od Pop = 1,2.P*, ali tlaku, manjšem od pop = 1,2.p* (če so nameščeni pri kolesni zavori), kadar sila P* ali tlak p* ustreza zavorni sili B* = 0,5.g · GBo.

4.   ZAHTEVE ZA NALETNE NAPRAVE

| 4.1 | Drsni sestavni deli naletne naprave morajo biti dovolj dolgi, da omogočajo celotni hod, tudi ko je priklopnik priključen. |
| --- | --- |

4.1

Drsni sestavni deli naletne naprave morajo biti dovolj dolgi, da omogočajo celotni hod, tudi ko je priklopnik priključen.

| 4.2 | Drsni sestavni deli morajo biti zaščiteni z mehom ali s kakšno enakovredno napravo. Sestavni deli morajo biti podmazani ali narejeni iz samomazalnih materialov. Drsne površine morajo biti iz materialov, ki ne tvorijo elektrokemičnih elementov, in mehansko prilagojene tako, da ne more priti do ukleščenja drsečih sestavnih delov. |
| --- | --- |

4.2

Drsni sestavni deli morajo biti zaščiteni z mehom ali s kakšno enakovredno napravo. Sestavni deli morajo biti podmazani ali narejeni iz samomazalnih materialov. Drsne površine morajo biti iz materialov, ki ne tvorijo elektrokemičnih elementov, in mehansko prilagojene tako, da ne more priti do ukleščenja drsečih sestavnih delov.

| 4.3 | Prag sile (KA) naletne naprave ne sme biti nižji od 0,02 g · G′A in ne višji od 0,04 g · G′A. |
| --- | --- |

4.3

Prag sile (KA) naletne naprave ne sme biti nižji od 0,02 g · G′A in ne višji od 0,04 g · G′A.

| 4.4 | Največja dovoljena sila priključitve D1 ne sme presegati 0,10 g · G′A pri priklopnikih s togimi vlečnimi ojesi in 0,067 g · G′A pri večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi. |
| --- | --- |

4.4

Največja dovoljena sila priključitve D1 ne sme presegati 0,10 g · G′A pri priklopnikih s togimi vlečnimi ojesi in 0,067 g · G′A pri večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi.

| 4.5 | Največja vlečna sila D2 ne sme biti manjša od 0,1 g · G′A in ne večja od 0,5 g · G′A. |
| --- | --- |

4.5

Največja vlečna sila D2 ne sme biti manjša od 0,1 g · G′A in ne večja od 0,5 g · G′A.

5.   PRESKUSI IN MERITVE, KI SE IZVAJAJO NA NALETNIH NAPRAVAH

| 5.1 | Pri naletnih napravah, predloženih tehnični službi, ki izvaja preskuse, je treba preveriti skladnost z zahtevami iz odstavkov 3 in 4 te priloge. |
| --- | --- |

5.1

Pri naletnih napravah, predloženih tehnični službi, ki izvaja preskuse, je treba preveriti skladnost z zahtevami iz odstavkov 3 in 4 te priloge.

| 5.2 | Pri vseh tipih zavor se izmeri:






  5.2.1 | hod s in učinkoviti hod s′; |
| --- | --- | --- |

5.2

Pri vseh tipih zavor se izmeri:

5.2.1

hod s in učinkoviti hod s′;

| 5.2.2 | dodatna sila K; |
| --- | --- |

5.2.2

dodatna sila K;

| 5.2.3 | prag sile KA; |
| --- | --- |

5.2.3

prag sile KA;

| 5.2.4 | sila priključitve D1; |
| --- | --- |

5.2.4

sila priključitve D1;

| 5.2.5 | vlečna sila D2. |
| --- | --- |

5.2.5

vlečna sila D2.

| 5.3 | Pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosnim sistemom je treba določiti naslednje:






  5.3.1 | prestavno razmerje iHo, ki se izmeri na polovici hoda naletne naprave; |
| --- | --- | --- |

5.3

Pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosnim sistemom je treba določiti naslednje:

5.3.1

prestavno razmerje iHo, ki se izmeri na polovici hoda naletne naprave;

| 5.3.2 | silo P′ na izhodni strani naletne naprave kot funkcija sile D na vlečno oje.
  Iz grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določita dodatna sila K in učinkovitost:

  (glej sliko 2 v Dodatku 1 k tej prilogi). |
| --- | --- |

5.3.2

silo P′ na izhodni strani naletne naprave kot funkcija sile D na vlečno oje.

Iz grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določita dodatna sila K in učinkovitost:

(glej sliko 2 v Dodatku 1 k tej prilogi).

| 5.4 | Pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosnim sistemom je treba določiti naslednje:






  5.4.1 | prestavno razmerje ih, ki se izmeri na polovici hoda naletne naprave; |
| --- | --- | --- |

5.4

Pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosnim sistemom je treba določiti naslednje:

5.4.1

prestavno razmerje ih, ki se izmeri na polovici hoda naletne naprave;

| 5.4.2 | izhodni tlak p glavnega valja kot funkcija sile D na vlečnih ojesih in površine FHZ bata glavnega valja, kot ga je določil proizvajalec. Iz grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določita dodatna sila K in učinkovitost:

  (glej sliko 3 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| --- | --- |

5.4.2

izhodni tlak p glavnega valja kot funkcija sile D na vlečnih ojesih in površine FHZ bata glavnega valja, kot ga je določil proizvajalec. Iz grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določita dodatna sila K in učinkovitost:

(glej sliko 3 v Dodatku 1 k tej prilogi);

| 5.4.3 | prosti hod glavnega valja s′′ iz odstavka 2.2.19. te priloge; |
| --- | --- |

5.4.3

prosti hod glavnega valja s′′ iz odstavka 2.2.19. te priloge;

| 5.4.4 | površino FHZ bata glavnega valja; |
| --- | --- |

5.4.4

površino FHZ bata glavnega valja;

| 5.4.5 | hod bata sHz glavnega valja (v milimetrih); |
| --- | --- |

5.4.5

hod bata sHz glavnega valja (v milimetrih);

| 5.4.6 | prosti hod s′′Hz glavnega valja (v milimetrih). |
| --- | --- |

5.4.6

prosti hod s′′Hz glavnega valja (v milimetrih).

| 5.5 | Pri naletnih zavornih sistemih na večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi, je treba izmeriti izgubo hoda so iz odstavka 9.4.1 te priloge. |
| --- | --- |

5.5

Pri naletnih zavornih sistemih na večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi, je treba izmeriti izgubo hoda so iz odstavka 9.4.1 te priloge.

6.   ZAHTEVE ZA ZAVORE

6.1   Poleg zavor, ki jih je treba preveriti, mora proizvajalec predložiti tehnični službi, ki izvaja preskuse, načrte zavor, na katerih so navedeni tip, mere in material bistvenih sestavnih delov ter znamka in tip zavornih oblog. Pri hidravličnih zavorah mora biti iz teh načrtov razvidna tudi površina FRZ zavornih valjev. Proizvajalec mora določiti tudi zavorni navor M* in maso GBo iz odstavka 2.2.4 te priloge.

6.2   Preskusni pogoji

| 6.2.1 | Če naletni zavorni sistem ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi in s tem mehanizmom tudi v prihodnosti ne bo opremljena, je treba kolesno zavoro preskusiti z naslednjimi preskusnimi silami ali tlaki:
  PT = 1,8 P* ali pT = 1,8 p* in MT = 1,8 M*, kot je primerno. |
| --- | --- |

6.2.1

Če naletni zavorni sistem ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi in s tem mehanizmom tudi v prihodnosti ne bo opremljena, je treba kolesno zavoro preskusiti z naslednjimi preskusnimi silami ali tlaki:

PT = 1,8 P* ali pT = 1,8 p* in MT = 1,8 M*, kot je primerno.

| 6.2.2 | Če je naletni zavorni sistem opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi ali bo s tem mehanizmom opremljen v prihodnosti, je treba kolesno zavoro preskusiti z naslednjimi preskusnimi silami ali tlaki:






  6.2.2.1 | Proizvajalec mora določiti najmanjše vrednosti zasnove za varovalni mehanizem proti preobremenitvi, ki ne smejo biti manjše od
  Pop = 1,2 P* ali pop = 1,2 p* |
| --- | --- | --- |

6.2.2

Če je naletni zavorni sistem opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi ali bo s tem mehanizmom opremljen v prihodnosti, je treba kolesno zavoro preskusiti z naslednjimi preskusnimi silami ali tlaki:

6.2.2.1

Proizvajalec mora določiti najmanjše vrednosti zasnove za varovalni mehanizem proti preobremenitvi, ki ne smejo biti manjše od

Pop = 1,2 P* ali pop = 1,2 p*

| 6.2.2.2 | Razponi najmanjše preskusne sile PTop ali najmanjšega preskusnega tlaka pTop in najmanjšega preskusnega navora MTop so:
  PTop = 1,1 do 1,2 P* ali pTop = 1,1 do 1,2 p*
  in MTop = 1,1 do 1,2 M* |
| --- | --- |

6.2.2.2

Razponi najmanjše preskusne sile PTop ali najmanjšega preskusnega tlaka pTop in najmanjšega preskusnega navora MTop so:

PTop = 1,1 do 1,2 P* ali pTop = 1,1 do 1,2 p*

in MTop = 1,1 do 1,2 M*

| 6.2.2.3 | Proizvajalec mora določiti največji vrednosti (Pop_max ali pop_max) za varovalni mehanizem proti preobremenitvi, ki ne smeta presegati PT ali pT. |
| --- | --- |

6.2.2.3

Proizvajalec mora določiti največji vrednosti (Pop_max ali pop_max) za varovalni mehanizem proti preobremenitvi, ki ne smeta presegati PT ali pT.

7.   PRESKUSI IN MERITVE, KI SE IZVAJAJO NA ZAVORAH

7.1   Pri zavorah in sestavnih delih, predloženih tehnični službi, ki izvaja preskuse, je treba preveriti skladnost z zahtevami iz odstavka 6 te priloge.

7.2   Določiti je treba naslednje:

| 7.2.1 | najmanjši hod naleganja zavornih čeljusti (najmanjši hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben), tj. 2sB*; |
| --- | --- |

7.2.1

najmanjši hod naleganja zavornih čeljusti (najmanjši hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben), tj. 2sB*;

| 7.2.2 | hod naleganja sredine zavornih čeljusti (hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben), tj. 2sB (ki mora biti večji kot 2sB*). |
| --- | --- |

7.2.2

hod naleganja sredine zavornih čeljusti (hod do naleganja zavornih čeljusti na zavorni boben), tj. 2sB (ki mora biti večji kot 2sB*).

7.3   Pri mehanskih zavorah je treba določiti naslednje:

| 7.3.1 | prestavno razmerje ig (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| --- | --- |

7.3.1

prestavno razmerje ig (glej sliko 4 v Dodatku 1 k tej prilogi);

| 7.3.2 | silo P* za zavorni navor M*; |
| --- | --- |

7.3.2

silo P* za zavorni navor M*;

| 7.3.3 | navor M* kot funkcijo sile P*, ki deluje na zavorno ročico pri sistemih z mehanskim prenosom.
  Hitrost vrtenja zavornih površin mora ustrezati začetni hitrosti vozila 60 km/h, kadar se priklopnik premika naprej, in 6 km/h, kadar se priklopnik premika nazaj. Na podlagi grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določi naslednje (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi):






  7.3.3.1 | povratna sila zavore Po in značilna vrednost ρ, kadar se priklopnik premika naprej; |
| --- | --- | --- |

7.3.3

navor M* kot funkcijo sile P*, ki deluje na zavorno ročico pri sistemih z mehanskim prenosom.

Hitrost vrtenja zavornih površin mora ustrezati začetni hitrosti vozila 60 km/h, kadar se priklopnik premika naprej, in 6 km/h, kadar se priklopnik premika nazaj. Na podlagi grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določi naslednje (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi):

7.3.3.1

povratna sila zavore Po in značilna vrednost ρ, kadar se priklopnik premika naprej;

| 7.3.3.2. | povratna sila zavore Por in značilna vrednost ρr, kadar se priklopnik premika nazaj; |
| --- | --- |

7.3.3.2.

povratna sila zavore Por in značilna vrednost ρr, kadar se priklopnik premika nazaj;

| 7.3.3.3 | največji zavorni navor Mr do največjega dovoljenega hoda sr, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| --- | --- |

7.3.3.3

največji zavorni navor Mr do največjega dovoljenega hoda sr, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi);

| 7.3.3.4 | največji dovoljeni hod pri zavorni ročici, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi). |
| --- | --- |

7.3.3.4

največji dovoljeni hod pri zavorni ročici, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 6 v Dodatku 1 k tej prilogi).

7.4   Pri hidravličnih zavorah je treba določiti naslednje:

| 7.4.1 | prestavno razmerje ig′ (glej sliko 8 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| --- | --- |

7.4.1

prestavno razmerje ig′ (glej sliko 8 v Dodatku 1 k tej prilogi);

| 7.4.2 | tlak p* za zavorni navor M*; |
| --- | --- |

7.4.2

tlak p* za zavorni navor M*;

| 7.4.3 | navor M* kot funkcijo tlaka p*, ki deluje na zavorni valj pri sistemih s hidravličnim prenosom.
  Hitrost vrtenja zavornih površin mora ustrezati začetni hitrosti vozila 60 km/h, kadar se priklopnik premika naprej, in 6 km/h, kadar se priklopnik premika nazaj. Na podlagi grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določi naslednje (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi):






  7.4.3.1 | povratni tlak po in značilnost ρ′, kadar se priklopnik premika naprej; |
| --- | --- | --- |

7.4.3

navor M* kot funkcijo tlaka p*, ki deluje na zavorni valj pri sistemih s hidravličnim prenosom.

Hitrost vrtenja zavornih površin mora ustrezati začetni hitrosti vozila 60 km/h, kadar se priklopnik premika naprej, in 6 km/h, kadar se priklopnik premika nazaj. Na podlagi grafične predstavitve rezultatov teh meritev se določi naslednje (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi):

7.4.3.1

povratni tlak po in značilnost ρ′, kadar se priklopnik premika naprej;

| 7.4.3.2 | povratni tlak por in značilnost ρ′r, kadar se priklopnik premika nazaj; |
| --- | --- |

7.4.3.2

povratni tlak por in značilnost ρ′r, kadar se priklopnik premika nazaj;

| 7.4.3.3 | največji zavorni navor Mr do največje dovoljene prostornine tekočine Vr, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi); |
| --- | --- |

7.4.3.3

največji zavorni navor Mr do največje dovoljene prostornine tekočine Vr, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 7 v Dodatku 1 k tej prilogi);

| 7.4.3.4 | največjo dovoljeno prostornino tekočine Vr, ki jo porabi zavirano kolo, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 7 v Dodatku 1); |
| --- | --- |

7.4.3.4

največjo dovoljeno prostornino tekočine Vr, ki jo porabi zavirano kolo, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliko 7 v Dodatku 1);

| 7.4.4 | površino FRZ bata zavornega valja. |
| --- | --- |

7.4.4

površino FRZ bata zavornega valja.

7.5   Alternativni postopek za preskus tipa I

| 7.5.1 | Preskus tipa I v skladu z odstavkom 1.5 Priloge 4 ni treba izvesti na vozilu v postopku homologacije, če se sestavni deli zavornega sistema preskusijo na vztrajnostni preskusni napravi, da se preveri skladnost s predpisi iz odstavkov 1.5.2 in 1.5.3 Priloge 4. |
| --- | --- |

7.5.1

Preskus tipa I v skladu z odstavkom 1.5 Priloge 4 ni treba izvesti na vozilu v postopku homologacije, če se sestavni deli zavornega sistema preskusijo na vztrajnostni preskusni napravi, da se preveri skladnost s predpisi iz odstavkov 1.5.2 in 1.5.3 Priloge 4.

| 7.5.2 | Alternativni postopek za preskus tipa I je treba izvesti v skladu z določbami odstavka 3.5.2 Dodatka 2 k Prilogi 11 (smiselno se uporablja tudi za kolutne zavore). |
| --- | --- |

7.5.2

Alternativni postopek za preskus tipa I je treba izvesti v skladu z določbami odstavka 3.5.2 Dodatka 2 k Prilogi 11 (smiselno se uporablja tudi za kolutne zavore).

8.   POROČILA O PRESKUSIH

Vlogam za homologacijo priklopnikov, opremljenih z naletnimi zavornimi sistemi, je treba priložiti poročila o preskusih naletne naprave in zavor ter poročilo o preskusu združljivosti naletne naprave, prenosnega sistema in zavor priklopnika, pri čemer ta poročila vsebujejo vsaj podatke iz Dodatkov 2, 3, in 4 k tej prilogi.

9.   ZDRUŽLJIVOST NALETNE NAPRAVE IN ZAVOR VOZILA

9.1   Ob upoštevanju značilnosti naletne naprave (Dodatek 2), značilnosti zavor (Dodatek 3) in značilnosti priklopnika iz odstavka 4 Dodatka 4 k tej prilogi je treba na vozilu preveriti, ali naletni zavorni sistem priklopnika ustreza predpisanim zahtevam.

9.2   Splošni preskusi za vse tipe zavor

9.2.1   Vse dele prenosnega sistema, ki niso bili preverjeni istočasno kot naletna naprava ali zavore, je treba preveriti na vozilu. Rezultate preverjanja je treba vnesti v Dodatek 4 k tej prilogi (na primer iH1 in ηH1).

9.2.2   Masa

| 9.2.2.1 | Največja masa priklopnika GA ne sme presegati največje mase G′A, ki je dovoljena za naletno napravo. |
| --- | --- |

9.2.2.1

Največja masa priklopnika GA ne sme presegati največje mase G′A, ki je dovoljena za naletno napravo.

| 9.2.2.2 | Največja masa priklopnika GA ne sme presegati največje mase GB, ki jo lahko zavrejo vse zavore priklopnika skupaj. |
| --- | --- |

9.2.2.2

Največja masa priklopnika GA ne sme presegati največje mase GB, ki jo lahko zavrejo vse zavore priklopnika skupaj.

9.2.3   Sile

| 9.2.3.1 | Prag sile KA ne sme biti manjši od 0,02 g · GA in ne večji od 0,04 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.1

Prag sile KA ne sme biti manjši od 0,02 g · GA in ne večji od 0,04 g · GA.

| 9.2.3.2 | Največja sila priključitve D1 ne sme presegati 0,10 g · GA pri priklopnikih s togim vlečnim ojesom in 0,067 g · GA pri večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi. |
| --- | --- |

9.2.3.2

Največja sila priključitve D1 ne sme presegati 0,10 g · GA pri priklopnikih s togim vlečnim ojesom in 0,067 g · GA pri večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi.

| 9.2.3.3 | Največja vlečna sila D2 mora biti med 0,1 g · GA in 0,5 g · GA. |
| --- | --- |

9.2.3.3

Največja vlečna sila D2 mora biti med 0,1 g · GA in 0,5 g · GA.

9.3   Preverjanje učinkovitosti zavor

| 9.3.1 | Seštevek zavornih sil, ki delujejo na obod koles priklopnika, mora biti najmanj B* = 0,50 g · GA, vključno s kotalnim uporom 0,01 g · GA: to ustreza zavorni sili B, ki je 0,49 g · GA. V tem primeru je največja dovoljena sila na vlečni sklopki:






  D* = 0,067 g · GA | pri večosnih priklopnikih z vlečnim ojesom, vrtljivim okrog vodoravne osi, in |
| --- | --- | --- |
| D* = 0,10 g · GA | pri priklopnikih s togim vlečnim ojesom. |

9.3.1

Seštevek zavornih sil, ki delujejo na obod koles priklopnika, mora biti najmanj B* = 0,50 g · GA, vključno s kotalnim uporom 0,01 g · GA: to ustreza zavorni sili B, ki je 0,49 g · GA. V tem primeru je največja dovoljena sila na vlečni sklopki:

D* = 0,067 g · GA

pri večosnih priklopnikih z vlečnim ojesom, vrtljivim okrog vodoravne osi, in

D* = 0,10 g · GA

pri priklopnikih s togim vlečnim ojesom.

Za preverjanje upoštevanja teh pogojev se uporabita naslednji neenačbi:

| 9.3.1.1 | Pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosom: |
| --- | --- |

9.3.1.1

Pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosom:

| 9.3.1.2 | Pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosom: |
| --- | --- |

9.3.1.2

Pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosom:

9.4   Preverjanje hoda naletne naprave

| 9.4.1 | Pri naletnih napravah za večosne priklopnike z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi, pri katerih je vzvodovje zavor odvisno od položaja vlečne naprave, mora biti hod naletne naprave s daljši od učinkovitega (uporabnega) hoda naletne naprave s′, pri čemer je razlika enaka vsaj izgubi hoda so; izguba hoda so ne sme presegati 10 % učinkovitega hoda s′. |
| --- | --- |

9.4.1

Pri naletnih napravah za večosne priklopnike z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi, pri katerih je vzvodovje zavor odvisno od položaja vlečne naprave, mora biti hod naletne naprave s daljši od učinkovitega (uporabnega) hoda naletne naprave s′, pri čemer je razlika enaka vsaj izgubi hoda so; izguba hoda so ne sme presegati 10 % učinkovitega hoda s′.

| 9.4.2 | Učinkoviti (uporabni) hod naletne naprave s′ se za priklopnike z enojno osjo in večosne priklopnike določi na naslednji način:






  9.4.2.1 | če na vzvodovje zavor vpliva kotna lega vlečne naprave:
  s′ = s – so; |
| --- | --- | --- |

9.4.2

Učinkoviti (uporabni) hod naletne naprave s′ se za priklopnike z enojno osjo in večosne priklopnike določi na naslednji način:

9.4.2.1

če na vzvodovje zavor vpliva kotna lega vlečne naprave:

s′ = s – so;

| 9.4.2.2 | če ni izgube hoda:
  s′ = s; |
| --- | --- |

9.4.2.2

če ni izgube hoda:

s′ = s;

| 9.4.2.3 | pri hidravličnih zavornih sistemih:
  s′ = s – s′′. |
| --- | --- |

9.4.2.3

pri hidravličnih zavornih sistemih:

s′ = s – s′′.

| 9.4.3 | Za preverjanje, ali je hod naletne naprave ustrezen, se uporabita naslednji neenačbi:






  9.4.3.1 | pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosom: |
| --- | --- | --- |

9.4.3

Za preverjanje, ali je hod naletne naprave ustrezen, se uporabita naslednji neenačbi:

9.4.3.1

pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosom:

| 9.4.3.2 | pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosom: |
| --- | --- |

9.4.3.2

pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosom:

9.5   Dodatna preverjanja

| 9.5.1 | Pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosom je treba preveriti, ali je vzvodovje, ki prenaša sile od naletne naprave do zavor, pravilno nameščeno. |
| --- | --- |

9.5.1

Pri naletnih zavornih sistemih z mehanskim prenosom je treba preveriti, ali je vzvodovje, ki prenaša sile od naletne naprave do zavor, pravilno nameščeno.

| 9.5.2 | Pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosom je treba preveriti, ali hod glavnega valja ni manjši od s/ih. Nižja vrednost ni dovoljena. |
| --- | --- |

9.5.2

Pri naletnih zavornih sistemih s hidravličnim prenosom je treba preveriti, ali hod glavnega valja ni manjši od s/ih. Nižja vrednost ni dovoljena.

| 9.5.3 | Splošno obnašanje vozila med zaviranjem je treba preveriti med preskusom na cesti, ki se izvaja pri različnih hitrostih, z različnimi silami, potrebnimi za zaviranje, in različnimi razmaki med pritiski na zavore; samovzbujano nedušeno nihanje ni dovoljeno. |
| --- | --- |

9.5.3

Splošno obnašanje vozila med zaviranjem je treba preveriti med preskusom na cesti, ki se izvaja pri različnih hitrostih, z različnimi silami, potrebnimi za zaviranje, in različnimi razmaki med pritiski na zavore; samovzbujano nedušeno nihanje ni dovoljeno.

10.   SPLOŠNE PRIPOMBE

Zgornje zahteve veljajo za najobičajnejše modele naletnih zavornih sistemov z mehanskim ali hidravličnim prenosom, pri čemer je zlasti pomembno, da so vsa kolesa priklopnika opremljena z istim tipom zavor in istim tipom pnevmatik. Za preverjanje manj običajnih modelov je treba zgornje zahteve prilagoditi okoliščinam posameznega primera.

DODATEK 1

Slika 1

Simboli, ki veljajo za vse tipe zavor

(Glej odstavek 2.2 te priloge)

Image

Slika 2

Mehanski prenosni sistemi

(Glej odstavka 2.2.10 in 5.3.2 te priloge)

Image

Slika 3

Hidravlični prenosni sistem

(Glej odstavka 2.2.10 in 5.4.2 te priloge)

Image

Slika 4

Preverjanja zavor

(Glej odstavka 2.2.22 in 2.3.4 te priloge)

Image

Slika 5

Zavorni sistem z mehanskim prenosom

(Glej odstavek 2.3 te priloge)

Image

Slika 6

Mehanična zavora

(glej odstavek 2 te priloge)

Image

Slika 7

Hidravlična zavora

(glej odstavek 2 te priloge)

Image

Slika 8

Zavorni sistem s hidravličnim prenosom

(glej odstavek 2 te priloge)

Image

DODATEK 2

POROČILO O PRESKUSU NAPRAVE ZA UPRAVLJANJE NALETNEGA ZAVORNEGA SISTEMA

| 1. | Proizvajalec ... |
| --- | --- |

1.

Proizvajalec ...

| 2. | Znamka ... |
| --- | --- |

2.

Znamka ...

| 3. | Tip ... |
| --- | --- |

3.

Tip ...

| 4. | Značilnosti priklopnikov, za katere naletno napravo določi proizvajalec: |
| --- | --- |

4.

Značilnosti priklopnikov, za katere naletno napravo določi proizvajalec:

| 4.1 | masa G′A = ...kg |
| --- | --- |

4.1

masa G′A = ...kg

| 4.2 | dovoljena statična navpična sila na glavi vlečne naprave ... N |
| --- | --- |

4.2

dovoljena statična navpična sila na glavi vlečne naprave ... N

| 4.3 | priklopnik s togim vlečnim ojesom/večosni priklopnik z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi (1) |
| --- | --- |

4.3

priklopnik s togim vlečnim ojesom/večosni priklopnik z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi (1)

| 5. | Kratek opis
  (Seznam priloženih načrtov in merskih risb) |
| --- | --- |

5.

Kratek opis

(Seznam priloženih načrtov in merskih risb)

| 6. | Diagram, ki prikazuje načelo upravljanja |
| --- | --- |

6.

Diagram, ki prikazuje načelo upravljanja

| 7. | Hod s = ... mm |
| --- | --- |

7.

Hod s = ... mm

| 8. | Prestavno razmerje naletne naprave: |
| --- | --- |

8.

Prestavno razmerje naletne naprave:

| 8.1 | z mehanskim prenosom (1)

  iHo = od ...do ... (2) |
| --- | --- |

8.1

z mehanskim prenosom (1)

iHo = od ...do ... (2)

| 8.2 | s hidravličnim prenosom (1)

  ih = od ...do ... (2)

  FHZ = ...cm2

  hod glavnega valja sHz ...mm
  prosti hod glavnega valja s′′Hz ... mm |
| --- | --- |

8.2

s hidravličnim prenosom (1)

ih = od ...do ... (2)

FHZ = ...cm2

hod glavnega valja sHz ...mm

prosti hod glavnega valja s′′Hz ... mm

| 9. | Rezultati preskusa: |
| --- | --- |

9.

Rezultati preskusa:

| 9.1 | Učinkovitost
  zmehanskim prenosom (1) ηH = ...
  shidravličnim prenosom (1) ηH = ... |
| --- | --- |

9.1

Učinkovitost

zmehanskim prenosom (1) ηH = ...

shidravličnim prenosom (1) ηH = ...

| 9.2 | Dodatna sila K = ...N |
| --- | --- |

9.2

Dodatna sila K = ...N

| 9.3 | Največja tlačna sila D1 = ... N |
| --- | --- |

9.3

Največja tlačna sila D1 = ... N

| 9.4 | Največja vlečna sila D2 = ... N |
| --- | --- |

9.4

Največja vlečna sila D2 = ... N

| 9.5 | Prag sile KA = ...N |
| --- | --- |

9.5

Prag sile KA = ...N

| 9.6 | Izguba hoda in prosti hod:
  če ima lega vlečne naprave
  učinek so
   (1) = ... mm
  shidravličnim prenosom s′′ (1) = s′′Hz · ih = ... mm |
| --- | --- |

9.6

Izguba hoda in prosti hod:

če ima lega vlečne naprave

učinek so
   (1) = ... mm

shidravličnim prenosom s′′ (1) = s′′Hz · ih = ... mm

| 9.7 | Učinkoviti (uporabni) hod naletne naprave s′ = ... mm |
| --- | --- |

9.7

Učinkoviti (uporabni) hod naletne naprave s′ = ... mm

| 9.8 | Sistem je/ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi v skladu z odstavkom 3.6. te priloge (1) |
| --- | --- |

9.8

Sistem je/ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi v skladu z odstavkom 3.6. te priloge (1)

| 9.8.1 | Če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen pred vzvodom prenosnega sistema naletne naprave |
| --- | --- |

9.8.1

Če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen pred vzvodom prenosnega sistema naletne naprave

| 9.8.1.1 | prag sile varovalnega mehanizma proti preobremenitvi
  Dop = ... N |
| --- | --- |

9.8.1.1

prag sile varovalnega mehanizma proti preobremenitvi

Dop = ... N

| 9.8.1.2 | kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski (1),
  jenajvečja sila, ki jo lahko doseže naletna naprava
  P′max/iHo = Pop_max = ...N |
| --- | --- |

9.8.1.2

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski (1),

jenajvečja sila, ki jo lahko doseže naletna naprava

P′max/iHo = Pop_max = ...N

| 9.8.1.3 | kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravličen (1),
  jetlak, ki ga lahko doseže naletna naprava
  p′max/ih = pop_max = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.1.3

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravličen (1),

jetlak, ki ga lahko doseže naletna naprava

p′max/ih = pop_max = ... N/cm2

| 9.8.2 | Če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen za vzvodom prenosnega sistema naletne naprave |
| --- | --- |

9.8.2

Če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen za vzvodom prenosnega sistema naletne naprave

| 9.8.2.1 | prag sile varovalnega mehanizma proti preobremenitvi
  kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski (1)

  Dop.iHo = ... N
  kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravličen (1)

  Dop.ih = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.1

prag sile varovalnega mehanizma proti preobremenitvi

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski (1)

Dop.iHo = ... N

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravličen (1)

Dop.ih = ... N

| 9.8.2.2 | kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski (1),
  jenajvečja sila, ki jo lahko doseže naletna naprava
  P′max = Pop_max = ... N |
| --- | --- |

9.8.2.2

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski (1),

jenajvečja sila, ki jo lahko doseže naletna naprava

P′max = Pop_max = ... N

| 9.8.2.3 | kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravličen (1),
  jetlak, ki ga lahko doseže naletna naprava
  p′max = pop_max = ...N/cm2 |
| --- | --- |

9.8.2.3

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravličen (1),

jetlak, ki ga lahko doseže naletna naprava

p′max = pop_max = ...N/cm2

| 10. | Zgoraj opisana naletna naprava je v skladu/ni v skladu (1) z zahtevami iz odstavkov 3, 4 in 5 te priloge.
  Datum ...
  Podpis ... |
| --- | --- |

10.

Zgoraj opisana naletna naprava je v skladu/ni v skladu (1) z zahtevami iz odstavkov 3, 4 in 5 te priloge.

Datum ...

Podpis ...

| 11. | Ta preskus je bil izveden in rezultati sporočeni v skladu z ustreznimi določbami Priloge 12 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...
  Tehnična služba (3), pristojna za izvajanje preskusov
  Podpisal: ...Datum: ... |
| --- | --- |

11.

Ta preskus je bil izveden in rezultati sporočeni v skladu z ustreznimi določbami Priloge 12 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...

Tehnična služba (3), pristojna za izvajanje preskusov

Podpisal: ...Datum: ...

| 12. | Homologacijski organ (3)

  Podpisal: ...Datum: ... |
| --- | --- |

12.

Homologacijski organ (3)

Podpisal: ...Datum: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti dolžine, katerih razmerje se je uporabilo za določanje iHo ali ih.

(3)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ, ali pa se poročilu priloži ločena odobritev homologacijskega organa.

DODATEK 3

POROČILO O PRESKUSU ZAVORE

| 1. | Proizvajalec ... |
| --- | --- |

1.

Proizvajalec ...

| 2. | Znamka ... |
| --- | --- |

2.

Znamka ...

| 3. | Tip ... |
| --- | --- |

3.

Tip ...

| 4. | Dovoljena „največja masa“ na kolo GBo = ... kg |
| --- | --- |

4.

Dovoljena „največja masa“ na kolo GBo = ... kg

| 5. | Zavorni navor M* (kot ga določi proizvajalec v skladu z odstavkom 2.2.23
  te priloge) = ... Nm |
| --- | --- |

5.

Zavorni navor M* (kot ga določi proizvajalec v skladu z odstavkom 2.2.23

te priloge) = ... Nm

| 6. | Dinamični kotalni polmer pnevmatike
  Rmin = ...m; Rmax = ...m |
| --- | --- |

6.

Dinamični kotalni polmer pnevmatike

Rmin = ...m; Rmax = ...m

| 7. | Kratek opis
  (Seznam načrtov in merskih risb) |
| --- | --- |

7.

Kratek opis

(Seznam načrtov in merskih risb)

| 8. | Diagram, ki prikazuje načelo zaviranja |
| --- | --- |

8.

Diagram, ki prikazuje načelo zaviranja

| 9. | Rezultat preskusa: |
| --- | --- |

9.

Rezultat preskusa:

mehanična zavora (1)

hidravlična zavora (1)

| 9.1. | Prestavno razmerje
  ig = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.

Prestavno razmerje

ig = ... (2)

| 9.1.A. | Prestavno razmerje
  i′g = ... (2) |
| --- | --- |

9.1.A.

Prestavno razmerje

i′g = ... (2)

| 9.2. | Hod naleganja (do naleganja na zavorni boben)
  sB = ...mm |
| --- | --- |

9.2.

Hod naleganja (do naleganja na zavorni boben)

sB = ...mm

| 9.2.A. | Hod naleganja (do naleganja na zavorni boben)
  sB = ...m |
| --- | --- |

9.2.A.

Hod naleganja (do naleganja na zavorni boben)

sB = ...m

| 9.3. | Predpisan hod naleganja
  (predpisan hod do naleganja na zavorni boben) sB* = ... mm |
| --- | --- |

9.3.

Predpisan hod naleganja

(predpisan hod do naleganja na zavorni boben) sB* = ... mm

| 9.3.A. | Predpisan hod naleganja
  (predpisan hod do naleganja na zavorni boben) sB* = ... mm |
| --- | --- |

9.3.A.

Predpisan hod naleganja

(predpisan hod do naleganja na zavorni boben) sB* = ... mm

| 9.4. | Povratna sila
  Po = ...N |
| --- | --- |

9.4.

Povratna sila

Po = ...N

| 9.4.A. | Povratni tlak
  po = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.4.A.

Povratni tlak

po = ... N/cm2

| 9.5. | Koeficient (karakteristika)
  ρ = ... m |
| --- | --- |

9.5.

Koeficient (karakteristika)

ρ = ... m

| 9.5.A. | Koeficient (karakteristika)
  ρ′ = ...m |
| --- | --- |

9.5.A.

Koeficient (karakteristika)

ρ′ = ...m

| 9.6. | Sistem je/ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi v skladu z odstavkom 3.6 te priloge (1) |
| --- | --- |

9.6.

Sistem je/ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi v skladu z odstavkom 3.6 te priloge (1)

| 9.6.A. | Sistem je/ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi v skladu z odstavkom 3.6 te priloge (1) |
| --- | --- |

9.6.A.

Sistem je/ni opremljen z varovalnim mehanizmom proti preobremenitvi v skladu z odstavkom 3.6 te priloge (1)

| 9.6.1. | Zavorni navor, ki aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.

Zavorni navor, ki aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi

Mop = ... Nm

| 9.6.1.A. | Zavorni navor, ki aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi
  Mop = ... Nm |
| --- | --- |

9.6.1.A.

Zavorni navor, ki aktivira varovalni mehanizem proti preobremenitvi

Mop = ... Nm

| 9.7. | Sila za M*
  P* = ...N |
| --- | --- |

9.7.

Sila za M*

P* = ...N

| 9.7.A. | Tlak za M*
  p* = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.7.A.

Tlak za M*

p* = ... N/cm2

| 9.8.A. | Površina kolesnega valja
  FRZ = ...cm2 |
| --- | --- |

9.8.A.

Površina kolesnega valja

FRZ = ...cm2

| 9.9.A. | (za kolutne zavore)
  Absorpcija prostornine tekočine
  V60 = ...cm3 |
| --- | --- |

9.9.A.

(za kolutne zavore)

Absorpcija prostornine tekočine

V60 = ...cm3

| 9.10 | Delovni zavorni učinek, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliki 6 in 7 v Dodatku 1 k tej prilogi) |
| --- | --- |

9.10

Delovni zavorni učinek, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliki 6 in 7 v Dodatku 1 k tej prilogi)

| 9.10.1 | Največji zavorni navor Mr iz slike 6 = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1

Največji zavorni navor Mr iz slike 6 = ... Nm

| 9.10.1.A. | Največji zavorni navor Mr iz slike 7 = ... Nm |
| --- | --- |

9.10.1.A.

Največji zavorni navor Mr iz slike 7 = ... Nm

| 9.10.2 | Največji dovoljeni hod sr = ... mm |
| --- | --- |

9.10.2

Največji dovoljeni hod sr = ... mm

| 9.10.2.A. | Največja dovoljena absorbirana prostornina tekočine Vr = ...cm3 |
| --- | --- |

9.10.2.A.

Največja dovoljena absorbirana prostornina tekočine Vr = ...cm3

| 9.11 | Druge značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliki 6 in 7 v Dodatku 1 k tej prilogi) |
| --- | --- |

9.11

Druge značilnosti zavore, kadar se priklopnik premika nazaj (glej sliki 6 in 7 v Dodatku 1 k tej prilogi)

| 9.11.1 | Povratna sila zavore Por = ... N |
| --- | --- |

9.11.1

Povratna sila zavore Por = ... N

| 9.11.1.A. | Povratni tlak zavore por = ... N/cm2 |
| --- | --- |

9.11.1.A.

Povratni tlak zavore por = ... N/cm2

| 9.11.2 | Karakteristika zavore ρr = ...m |
| --- | --- |

9.11.2

Karakteristika zavore ρr = ...m

| 9.11.2.A. | Karakteristika zavore ρ′r = ... m |
| --- | --- |

9.11.2.A.

Karakteristika zavore ρ′r = ... m

| 9.12 | Preskusi v skladu z odstavkom 7.5 te priloge (po potrebi) (popravljeno, da se upošteva kotalni upor, ki ustreza 0,01 · g · GBo) |
| --- | --- |

9.12

Preskusi v skladu z odstavkom 7.5 te priloge (po potrebi) (popravljeno, da se upošteva kotalni upor, ki ustreza 0,01 · g · GBo)

| 9.12.1 | Preskus zavore tipa 0
  Preskusna hitrost = ...km/h
  Zavorno razmerje = ... %
  Sila, ki deluje na napravo za upravljanje = ... N |
| --- | --- |

9.12.1

Preskus zavore tipa 0

Preskusna hitrost = ...km/h

Zavorno razmerje = ... %

Sila, ki deluje na napravo za upravljanje = ... N

| 9.12.2 | Preskus zavore tipa I
  Preskusna hitrost = ...km/h
  Trajno zavorno razmerje = ...%
  Zavorni čas = ... minut
  Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami = ... %
  (izražen v odstotkih rezultatov preskusa tipa 0 iz odstavka 9.12.1)
  Sila, ki deluje na napravo za upravljanje = ... N |
| --- | --- |

9.12.2

Preskus zavore tipa I

Preskusna hitrost = ...km/h

Trajno zavorno razmerje = ...%

Zavorni čas = ... minut

Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami = ... %

(izražen v odstotkih rezultatov preskusa tipa 0 iz odstavka 9.12.1)

Sila, ki deluje na napravo za upravljanje = ... N

| 10. | Zgoraj navedena zavora izpolnjuje/ne izpolnjuje (1) zahtev iz odstavkov 3 in 6 o preskusnih pogojih za vozila, opremljena z naletnimi zavornimi sistemi, opisanimi v tej prilogi.
  Zavora se lahko uporabi/se ne sme uporabiti (1) v naletnem zavornem sistemu brez varovalnega mehanizma proti preobremenitvi.
  Datum: ...
  Podpis: ... |
| --- | --- |

10.

Zgoraj navedena zavora izpolnjuje/ne izpolnjuje (1) zahtev iz odstavkov 3 in 6 o preskusnih pogojih za vozila, opremljena z naletnimi zavornimi sistemi, opisanimi v tej prilogi.

Zavora se lahko uporabi/se ne sme uporabiti (1) v naletnem zavornem sistemu brez varovalnega mehanizma proti preobremenitvi.

Datum: ...

Podpis: ...

| 11. | Ta preskus je bil izveden in rezultati sporočeni v skladu z ustreznimi določbami Priloge 12 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...
  Tehnična služba (3), pristojna za izvajanje preskusov
  Datum: ...
  Podpis: ... |
| --- | --- |

11.

Ta preskus je bil izveden in rezultati sporočeni v skladu z ustreznimi določbami Priloge 12 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...

Tehnična služba (3), pristojna za izvajanje preskusov

Datum: ...

Podpis: ...

| 12. | Homologacijski organ (3)

  Datum: ...
  Podpis: ... |
| --- | --- |

12.

Homologacijski organ (3)

Datum: ...

Podpis: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti dolžine, uporabljene za določanje ig ali i′g.

(3)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ, ali pa se poročilu priloži ločena odobritev homologacijskega organa.

DODATEK 4

Poročilo o preskusu združljivosti naletne zavorne naprave, prenosnega sistema in zavor priklopnika

| 1. | Naletna naprava, ...
  opisana v priloženem poročilu o preskusu (glej Dodatek 2 k tej prilogi)
  Izbrano prestavno razmerje:
  iHo
   (1) = ... (2) ali ih
   (1) = ... (2)

  (upoštevati je treba omejitve iz odstavka 8.1 ali 8.2 Dodatka 2 k tej prilogi) |
| --- | --- |

1.

Naletna naprava, ...

opisana v priloženem poročilu o preskusu (glej Dodatek 2 k tej prilogi)

Izbrano prestavno razmerje:

iHo
   (1) = ... (2) ali ih
   (1) = ... (2)

(upoštevati je treba omejitve iz odstavka 8.1 ali 8.2 Dodatka 2 k tej prilogi)

| 2. | Zavore,
  opisane v priloženem poročilu o preskusu (glej Dodatek 3 k tej prilogi) |
| --- | --- |

2.

Zavore,

opisane v priloženem poročilu o preskusu (glej Dodatek 3 k tej prilogi)

| 3. | Prenosni sistemi priklopnika |
| --- | --- |

3.

Prenosni sistemi priklopnika

| 3.1 | Kratek opis z diagramom, ki prikazuje načelo |
| --- | --- |

3.1

Kratek opis z diagramom, ki prikazuje načelo

| 3.2 | Prestavno razmerje in učinkovitost mehanskega prenosnega sistema na priklopniku
  iH1
   (1) = ... (2)

  ηH1
   (1) = ... |
| --- | --- |

3.2

Prestavno razmerje in učinkovitost mehanskega prenosnega sistema na priklopniku

iH1
   (1) = ... (2)

ηH1
   (1) = ...

| 4. | Priklopnik |
| --- | --- |

4.

Priklopnik

| 4.1 | Proizvajalec ... |
| --- | --- |

4.1

Proizvajalec ...

| 4.2 | Znamka ... |
| --- | --- |

4.2

Znamka ...

| 4.3 | Tip ... |
| --- | --- |

4.3

Tip ...

| 4.4 | Vrsta povezave z ojesom: priklopnik s togimi vlečnimi ojesi/večosni priklopnik z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi (1) |
| --- | --- |

4.4

Vrsta povezave z ojesom: priklopnik s togimi vlečnimi ojesi/večosni priklopnik z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi (1)

| 4.5 | Število zavor n = ... |
| --- | --- |

4.5

Število zavor n = ...

| 4.6 | Največja tehnično dovoljena masa GA = ...kg |
| --- | --- |

4.6

Največja tehnično dovoljena masa GA = ...kg

| 4.7 | Dinamični kotalni polmer pnevmatike R = ...m |
| --- | --- |

4.7

Dinamični kotalni polmer pnevmatike R = ...m

| 4.8 | Dovoljena sila na vlečni sklopki
  D* = 0,10 g GA
   (1) = ...N
  ali
  D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N |
| --- | --- |

4.8

Dovoljena sila na vlečni sklopki

D* = 0,10 g GA
   (1) = ...N

ali

D* = 0,067 g GA
   (1) = ...N

| 4.9 | Potrebna zavorna sila B* = 0,50 g GA = ...N |
| --- | --- |

4.9

Potrebna zavorna sila B* = 0,50 g GA = ...N

| 4.10 | Zavorna sila B = 0,49 g GA = ...N |
| --- | --- |

4.10

Zavorna sila B = 0,49 g GA = ...N

| 5. | Združljivost – rezultati preskusa |
| --- | --- |

5.

Združljivost – rezultati preskusa

| 5.1 | Prag sile 100 · KA/(g · GA) = ...
  (mora biti med 2 in 4) |
| --- | --- |

5.1

Prag sile 100 · KA/(g · GA) = ...

(mora biti med 2 in 4)

| 5.2 | Največja tlačna sila 100 · D1/(g · GA) = ...
  (ne sme presegati 10 pri priklopnikih s togimi vlečnimi ojesi ali 6,7 pri večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi) |
| --- | --- |

5.2

Največja tlačna sila 100 · D1/(g · GA) = ...

(ne sme presegati 10 pri priklopnikih s togimi vlečnimi ojesi ali 6,7 pri večosnih priklopnikih z vlečnimi ojesi, vrtljivimi okrog vodoravne osi)

| 5.3 | Največja vlečna sila 100 · D2/(g · GA) = ...
  (mora biti med 10 in 50) |
| --- | --- |

5.3

Največja vlečna sila 100 · D2/(g · GA) = ...

(mora biti med 10 in 50)

| 5.4 | Največja tehnično dovoljena masa naletne naprave
  G′A = ...kg
  (ne sme biti manjša od GA) |
| --- | --- |

5.4

Največja tehnično dovoljena masa naletne naprave

G′A = ...kg

(ne sme biti manjša od GA)

| 5.5 | Največja tehnično dovoljena masa vseh zavor priklopnika)
  GB = n · GBo = ...kg
  (ne sme biti manjša od GA) |
| --- | --- |

5.5

Največja tehnično dovoljena masa vseh zavor priklopnika)

GB = n · GBo = ...kg

(ne sme biti manjša od GA)

| 5.6 | Zavorni navor zavor
  n · M* /(B · R) = ...
  (ne sme biti manjši od 1,0) |
| --- | --- |

5.6

Zavorni navor zavor

n · M* /(B · R) = ...

(ne sme biti manjši od 1,0)

| 5.6.1 | Varovalni mehanizem proti preobremenitvi v smislu odstavka 3.6 te priloge je/ni (1) nameščen na naletni napravi/na zavorah (1) |
| --- | --- |

5.6.1

Varovalni mehanizem proti preobremenitvi v smislu odstavka 3.6 te priloge je/ni (1) nameščen na naletni napravi/na zavorah (1)

| 5.6.1.1 | kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski in nameščen na naletni napravi (1)

  n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...
  (ne sme biti manjši od 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.1

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi mehanski in nameščen na naletni napravi (1)

n · P* /(iH1 · ηH1 · P′max) = ...

(ne sme biti manjši od 1,2)

| 5.6.1.2 | kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravlilčen in nameščen na naletni napravi (1)

  p* / p′max = ...
  (ne sme biti manjši od 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.2

kadar je varovalni mehanizem proti preobremenitvi hidravlilčen in nameščen na naletni napravi (1)

p* / p′max = ...

(ne sme biti manjši od 1,2)

| 5.6.1.3 | če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen na naletni napravi:
  prag sile Dop/D* = ...
  (ne sme biti manjši od 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.3

če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen na naletni napravi:

prag sile Dop/D* = ...

(ne sme biti manjši od 1,2)

| 5.6.1.4 | če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen na zavori:
  prag navora n · Mop/(B · R) = ...
  (ne sme biti manjši od 1,2) |
| --- | --- |

5.6.1.4

če je varovalni mehanizem proti preobremenitvi nameščen na zavori:

prag navora n · Mop/(B · R) = ...

(ne sme biti manjši od 1,2)

| 5.7 | Naletni zavorni sistem z mehanskim prenosom (1) |
| --- | --- |

5.7

Naletni zavorni sistem z mehanskim prenosom (1)

| 5.7.1 | iH = iHo · iH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.1

iH = iHo · iH1 = ...

| 5.7.2 | ηH = ηHo · ηH1 = ... |
| --- | --- |

5.7.2

ηH = ηHo · ηH1 = ...

| 5.7.3 | (ne sme biti večji od: iH) |
| --- | --- |

5.7.3

Formula

(ne sme biti večji od: iH)

| 5.7.4 | (ne sme biti manjši od: iH) |
| --- | --- |

5.7.4

Formula

(ne sme biti manjši od: iH)

| 5.7.5 | Razmerje s'/iH = ...
  kadar se priklopnik premika nazaj (ne sme biti večje od: sr) |
| --- | --- |

5.7.5

Razmerje s'/iH = ...

kadar se priklopnik premika nazaj (ne sme biti večje od: sr)

| 5.7.6 | Zavorni navor, kadar se priklopnik premika nazaj, vključno s kotalnim uporom
  0,08 · g · GA · R = ...Nm
  (ne sme biti večji od: n · Mr) |
| --- | --- |

5.7.6

Zavorni navor, kadar se priklopnik premika nazaj, vključno s kotalnim uporom

0,08 · g · GA · R = ...Nm

(ne sme biti večji od: n · Mr)

| 5.8 | Naletni zavorni sistem s hidravličnim prenosom (1) |
| --- | --- |

5.8

Naletni zavorni sistem s hidravličnim prenosom (1)

| 5.8.1 | ih/FHZ = ... |
| --- | --- |

5.8.1

ih/FHZ = ...

| 5.8.2 | (ne sme biti večji od: ih/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.2

Formula

(ne sme biti večji od: ih/FHZ)

| 5.8.3 | (ne sme biti manjši od: ig/FHZ) |
| --- | --- |

5.8.3

Formula

(ne sme biti manjši od: ig/FHZ)

| 5.8.4 | s/ih = ...
  (ne sme biti večje od hoda naprave za aktiviranje glavnega valja, kot je določeno v odstavku 8.2 Dodatka 2 k tej prilogi) |
| --- | --- |

5.8.4

s/ih = ...

(ne sme biti večje od hoda naprave za aktiviranje glavnega valja, kot je določeno v odstavku 8.2 Dodatka 2 k tej prilogi)

| 5.8.5 | Razmerje s′/FHZ = ...
  kadar se priklopnik premika nazaj (ne sme biti večje od: Vr) |
| --- | --- |

5.8.5

Razmerje s′/FHZ = ...

kadar se priklopnik premika nazaj (ne sme biti večje od: Vr)

| 5.8.6 | Zavorni navor, kadar se priklopnik premika nazaj, vključno s kotalnim uporom
  0,08 · g · GA · R = ...Nm
  (ne sme biti večji od: n · Mr) |
| --- | --- |

5.8.6

Zavorni navor, kadar se priklopnik premika nazaj, vključno s kotalnim uporom

0,08 · g · GA · R = ...Nm

(ne sme biti večji od: n · Mr)

| 6. | Zgoraj opisani naletni zavorni sistem je v skladu/ni v skladu (1) z zahtevami iz odstavkov 3 do 9 te priloge.
  Podpis ... Datum ... |
| --- | --- |

6.

Zgoraj opisani naletni zavorni sistem je v skladu/ni v skladu (1) z zahtevami iz odstavkov 3 do 9 te priloge.

Podpis ... Datum ...

| 7. | Ta preskus je bil izveden in rezultati sporočeni v skladu z ustreznimi določbami Priloge 12 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...
  Tehnična služba (3), pristojna za izvajanje preskusov
  Podpis ... Datum ... |
| --- | --- |

7.

Ta preskus je bil izveden in rezultati sporočeni v skladu z ustreznimi določbami Priloge 12 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s spremembami ...

Tehnična služba (3), pristojna za izvajanje preskusov

Podpis ... Datum ...

| 8. | Homologacijski organ (3)

  Podpis ... Datum ... |
| --- | --- |

8.

Homologacijski organ (3)

Podpis ... Datum ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti dolžine, uporabljene za določanje iHo, ih, iH1.

(3)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ, ali pa se poročilu priloži ločena odobritev homologacijskega organa.

---

PRILOGA 13

ZAHTEVE V PRESKUSIH ZA VOZILA, OPREMLJENA S PROTIBLOKIRNIMI SISTEMI

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | V tej prilogi je določen potrebni zavorni učinek za cestna vozila, opremljena s protiblokirnimi sistemi. Poleg tega morajo vozila na motorni pogon, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, in priklopniki, opremljeni s pnevmatskimi zavornimi sistemi, kadar so ta vozila obremenjena, izpolnjevati zahteve o združljivosti iz Priloge 10 k temu pravilniku. Kljub temu mora biti pri vseh stanjih obremenitve zavorno razmerje med tlakom 20 kPa in 100 kPa ali enakovredno digitalno vrednostjo na spojni glavi upravljalnih vodov. |
| --- | --- |

1.1

V tej prilogi je določen potrebni zavorni učinek za cestna vozila, opremljena s protiblokirnimi sistemi. Poleg tega morajo vozila na motorni pogon, s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, in priklopniki, opremljeni s pnevmatskimi zavornimi sistemi, kadar so ta vozila obremenjena, izpolnjevati zahteve o združljivosti iz Priloge 10 k temu pravilniku. Kljub temu mora biti pri vseh stanjih obremenitve zavorno razmerje med tlakom 20 kPa in 100 kPa ali enakovredno digitalno vrednostjo na spojni glavi upravljalnih vodov.

| 1.2 | Protiblokirni sistemi, ki se trenutno uporabljajo, imajo senzorje, regulatorje in modulatorje. Vse drugače oblikovane naprave, ki bodo uvedene v prihodnosti, ali primeri, ko je protiblokirna zavorna funkcija vgrajena v drug sistem, se bodo šteli kot protiblokirni zavorni sistemi v smislu te priloge in Priloge 10 k temu pravilniku, če bo njihov učinek v skladu z učinkom, ki je predpisan v tej prilogi. |
| --- | --- |

1.2

Protiblokirni sistemi, ki se trenutno uporabljajo, imajo senzorje, regulatorje in modulatorje. Vse drugače oblikovane naprave, ki bodo uvedene v prihodnosti, ali primeri, ko je protiblokirna zavorna funkcija vgrajena v drug sistem, se bodo šteli kot protiblokirni zavorni sistemi v smislu te priloge in Priloge 10 k temu pravilniku, če bo njihov učinek v skladu z učinkom, ki je predpisan v tej prilogi.

2.   OPREDELITEV POJMOV

| 2.1 | „Protiblokirni sistem“ je del delovnega zavornega sistema, ki samodejno uravnava stopnjo zdrsa v smeri vrtenja koles, na enem ali več kolesih med zaviranjem. |
| --- | --- |

2.1

„Protiblokirni sistem“ je del delovnega zavornega sistema, ki samodejno uravnava stopnjo zdrsa v smeri vrtenja koles, na enem ali več kolesih med zaviranjem.

| 2.2 | „Senzor“ pomeni sestavni del, namenjen za prepoznavanje in posredovanje podatkov regulatorju, in sicer o pogojih vrtenja koles ali o dinamičnem položaju vozila. |
| --- | --- |

2.2

„Senzor“ pomeni sestavni del, namenjen za prepoznavanje in posredovanje podatkov regulatorju, in sicer o pogojih vrtenja koles ali o dinamičnem položaju vozila.

| 2.3 | „Regulator“ pomeni sestavni del, namenjen za oceno podatkov, ki mu jih posredujejo senzorji, in za posredovanje signala modulatorju. |
| --- | --- |

2.3

„Regulator“ pomeni sestavni del, namenjen za oceno podatkov, ki mu jih posredujejo senzorji, in za posredovanje signala modulatorju.

| 2.4 | „Modulator“ pomeni sestavni del, namenjen za spreminjaje zavornih sil v skladu s signalom, ki ga prejme regulator. |
| --- | --- |

2.4

„Modulator“ pomeni sestavni del, namenjen za spreminjaje zavornih sil v skladu s signalom, ki ga prejme regulator.

| 2.5 | „Neposredno upravljano kolo“ pomeni kolo, katerega zavorna sila se spreminja skladno s podatki, ki jih posreduje vsaj njegov lastni senzor (1). |
| --- | --- |

2.5

„Neposredno upravljano kolo“ pomeni kolo, katerega zavorna sila se spreminja skladno s podatki, ki jih posreduje vsaj njegov lastni senzor (1).

| 2.6 | „Posredno upravljano kolo“ pomeni kolo, katerega zavorna sila se spreminja skladno s podatki, ki jih posredujejo senzorji drugih koles (1). |
| --- | --- |

2.6

„Posredno upravljano kolo“ pomeni kolo, katerega zavorna sila se spreminja skladno s podatki, ki jih posredujejo senzorji drugih koles (1).

| 2.7 | „Maksimalno uravnavanje zavorne sile“ pomeni, da protiblokirni sistem vedno znova spreminja zavorno silo, da se prepreči blokada neposredno upravljanih koles. Za zaviranja, pri katerih se sprememba zgodi samo enkrat med ustavitvijo, se ne šteje, da ustrezajo tej opredelitvi.
  Pri priklopnikih s pnevmatskim zavornim sistemom je maksimalno uravnavanje zavorne sile protiblokirnega zavornega sistema zagotovljeno le, ko je razpoložljiv tlak katerega koli zavornega valja neposredno upravljanega kolesa več kot 100 kPa nad največjim tlakom med delovanjem v celotnem preskusu. Razpoložljiv dovodni tlak se ne sme povečati nad 800 kPa. |
| --- | --- |

2.7

„Maksimalno uravnavanje zavorne sile“ pomeni, da protiblokirni sistem vedno znova spreminja zavorno silo, da se prepreči blokada neposredno upravljanih koles. Za zaviranja, pri katerih se sprememba zgodi samo enkrat med ustavitvijo, se ne šteje, da ustrezajo tej opredelitvi.

Pri priklopnikih s pnevmatskim zavornim sistemom je maksimalno uravnavanje zavorne sile protiblokirnega zavornega sistema zagotovljeno le, ko je razpoložljiv tlak katerega koli zavornega valja neposredno upravljanega kolesa več kot 100 kPa nad največjim tlakom med delovanjem v celotnem preskusu. Razpoložljiv dovodni tlak se ne sme povečati nad 800 kPa.

3.   TIPI PROTIBLOKIRNIH SISTEMOV

3.1   Za vozilo na motorni pogon se šteje, da je opremljeno s protiblokirnim sistemom v smislu odstavka 1 Priloge 10 k temu pravilniku, če je nameščen eden od naslednjih sistemov:

3.1.1   Protiblokirni sistem kategorije 1

Vozilo, opremljeno s protiblokirnim sistemom kategorije 1, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz te priloge.

3.1.2   Protiblokirni sistem kategorije 2

Vozilo, opremljeno s protiblokirnim sistemom kategorije 2, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz te priloge, razen zahtev iz odstavka 5.3.5.

3.1.3   Protiblokirni sistem kategorije 3

Vozilo, opremljeno s protiblokirnim sistemom kategorije 3, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz te priloge, razen zahtev iz odstavkov 5.3.4 in 5.3.5. Na takšnih vozilih mora vsaka posamezna os (ali tandem os), ki nima vsaj enega neposredno upravljanega kolesa, izpolnjevati pogoje izkoristka oprijema in zaporedja blokiranja koles iz Priloge 10 k temu pravilniku v zvezi z zavornim razmerjem in obremenitvijo. Te zahteve se lahko preverijo na površinah ceste z visoko in nizko oprijemljivostjo (največ približno 0,8 in 0,3), in sicer s spreminjanjem sile, ki deluje na napravo za upravljanje delovnih zavor.

3.2   Za priklopnik se šteje, da je opremljen s protiblokirnim sistemom v smislu odstavka 1 Priloge 10 k temu pravilniku, če sta neposredno upravljani vsaj dve kolesi na nasprotnih straneh vozila in če vsa druga kolesa neposredno ali posredno upravlja protiblokirni sistem. Pri priklopnikih sta neposredno upravljani vsaj dve kolesi na sprednji osi in dve kolesi na zadnji osi, pri čemer ima vsaka od teh osi vsaj en neodvisni modulator, vsa druga kolesa pa so neposredno ali posredno upravljana. Poleg tega mora priklopnik, opremljen s protiblokirnim sistemom, izpolnjevati enega od naslednjih pogojev:

3.2.1   Protiblokirni sistem kategorije A

Priklopnik, opremljen s protiblokirnim sistemom kategorije A, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz te priloge.

3.2.2   Protiblokirni sistem kategorije B

Priklopnik, opremljen s protiblokirnim sistemom kategorije B, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz te priloge, razen zahtev iz odstavka 6.3.2.

4.   SPLOŠNE ZAHTEVE

| 4.1 | Poseben svetlobni opozorilni znak mora voznika obvestiti o vsaki električni okvari ali nepravilnosti v delovanju senzorja, ki vpliva na zavorni sistem glede na zahteve o njegovem delovanju in učinku iz te priloge, vključno z okvarami v oskrbi z energijo, zunanji električni napeljavi do regulatorjev, regulatorjev samih (2) in modulatorjev. Za ta namen se mora uporabiti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2. |
| --- | --- |

4.1

Poseben svetlobni opozorilni znak mora voznika obvestiti o vsaki električni okvari ali nepravilnosti v delovanju senzorja, ki vpliva na zavorni sistem glede na zahteve o njegovem delovanju in učinku iz te priloge, vključno z okvarami v oskrbi z energijo, zunanji električni napeljavi do regulatorjev, regulatorjev samih (2) in modulatorjev. Za ta namen se mora uporabiti rumeni opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2.

| 4.1.1 | Nepravilnosti v delovanju senzorja, ki jih ni mogoče zaznati pod statičnimi pogoji, je treba zaznati najpozneje, ko hitrost vozila preseže 10 km/h (3). Za preprečitev napačnega opozorila, ko senzor ne ustvarja podatkov o hitrosti zaradi nevrtenja kolesa, se preverjanje kljub temu lahko odloži, vendar najpozneje do takrat, ko hitrost vozila preseže 15 km/h. |
| --- | --- |

4.1.1

Nepravilnosti v delovanju senzorja, ki jih ni mogoče zaznati pod statičnimi pogoji, je treba zaznati najpozneje, ko hitrost vozila preseže 10 km/h (3). Za preprečitev napačnega opozorila, ko senzor ne ustvarja podatkov o hitrosti zaradi nevrtenja kolesa, se preverjanje kljub temu lahko odloži, vendar najpozneje do takrat, ko hitrost vozila preseže 15 km/h.

| 4.1.2. | Ko je protiblokirni zavorni sistem pod napetostjo pri mirujočem vozilu, morajo električno regulirani pnevmatski modulatorji preklopiti vsaj enkrat. |
| --- | --- |

4.1.2.

Ko je protiblokirni zavorni sistem pod napetostjo pri mirujočem vozilu, morajo električno regulirani pnevmatski modulatorji preklopiti vsaj enkrat.

| 4.2 | Vozila na motorni pogon, ki so opremljena s protiblokirnim sistemom in s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, opremljen s takšnim sistemom, morajo biti opremljena z ločenim svetlobnim opozorilnim signalom za protiblokirni sistem priklopnika, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.1 te priloge. V ta namen se morajo uporabiti ločeni rumeni opozorilni signali iz odstavka 5.2.1.29.2., ki se aktivirajo prek čepa 5 električnega priključka v skladu s standardom ISO 7638:1997 (4). |
| --- | --- |

4.2

Vozila na motorni pogon, ki so opremljena s protiblokirnim sistemom in s katerimi je dovoljeno vleči priklopnik, opremljen s takšnim sistemom, morajo biti opremljena z ločenim svetlobnim opozorilnim signalom za protiblokirni sistem priklopnika, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 4.1 te priloge. V ta namen se morajo uporabiti ločeni rumeni opozorilni signali iz odstavka 5.2.1.29.2., ki se aktivirajo prek čepa 5 električnega priključka v skladu s standardom ISO 7638:1997 (4).

| 4.3 | V primeru okvare protiblokirnega sistema mora biti preostali zavorni učinek takšen, kot je predpisan za zadevno vozilo v primeru okvare dela prenosa v delovnem zavornem sistemu (glej odstavek 5.2.1.4 tega pravilnika). Ta zahteva se ne sme razlagati kot opustitev zahtev glede pomožnega zaviranja. Pri priklopnikih mora biti preostali zavorni učinek v primeru okvare protiblokirnega sistema v skladu z odstavkom 4.1 vsaj 80 % predpisanega zavornega učinka obremenjenega vozila za delovni zavorni sistem zadevnega priklopnika. |
| --- | --- |

4.3

V primeru okvare protiblokirnega sistema mora biti preostali zavorni učinek takšen, kot je predpisan za zadevno vozilo v primeru okvare dela prenosa v delovnem zavornem sistemu (glej odstavek 5.2.1.4 tega pravilnika). Ta zahteva se ne sme razlagati kot opustitev zahtev glede pomožnega zaviranja. Pri priklopnikih mora biti preostali zavorni učinek v primeru okvare protiblokirnega sistema v skladu z odstavkom 4.1 vsaj 80 % predpisanega zavornega učinka obremenjenega vozila za delovni zavorni sistem zadevnega priklopnika.

| 4.4 | Magnetna in električna polja ne smejo negativno vplivati na delovanje protiblokirnega sistema. Ta pogoj je izpolnjen v primeru skladnosti s spremembami 02 Pravilnika št. 10. |
| --- | --- |

4.4

Magnetna in električna polja ne smejo negativno vplivati na delovanje protiblokirnega sistema. Ta pogoj je izpolnjen v primeru skladnosti s spremembami 02 Pravilnika št. 10.

| 4.5 | V sistemu ne sme biti ročne naprave za odklop ali spremembo načina upravljanja (5) protiblokirnega sistema, razen na terenskih vozilih na motorni pogon kategorij N2 ali N3, kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3); kadar so vozila kategorij N2 ali N3 opremljena s tako napravo, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:






  4.5.1 | vozilo na motorni pogon, pri katerem je z napravo iz odstavka 4.5 zgoraj izklopljen protiblokirni sistem ali spremenjen način upravljanja, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz Priloge 10 k temu pravilniku; |
| --- | --- | --- |

4.5

V sistemu ne sme biti ročne naprave za odklop ali spremembo načina upravljanja (5) protiblokirnega sistema, razen na terenskih vozilih na motorni pogon kategorij N2 ali N3, kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3); kadar so vozila kategorij N2 ali N3 opremljena s tako napravo, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

4.5.1

vozilo na motorni pogon, pri katerem je z napravo iz odstavka 4.5 zgoraj izklopljen protiblokirni sistem ali spremenjen način upravljanja, mora izpolnjevati vse ustrezne zahteve iz Priloge 10 k temu pravilniku;

| 4.5.2. | svetlobni opozorilni signal mora opozoriti voznika, da je protiblokirni sistem izklopljen ali da je spremenjen način upravljanja; v ta namen se lahko uporablja rumeni opozorilni signal za okvaro protiblokirnega zavornega sistema iz odstavka 5.2.1.29.1.2.
  Opozorilni signal je lahko stalen ali utripajoč; |
| --- | --- |

4.5.2.

svetlobni opozorilni signal mora opozoriti voznika, da je protiblokirni sistem izklopljen ali da je spremenjen način upravljanja; v ta namen se lahko uporablja rumeni opozorilni signal za okvaro protiblokirnega zavornega sistema iz odstavka 5.2.1.29.1.2.

Opozorilni signal je lahko stalen ali utripajoč;

| 4.5.3 | protiblokirni sistem se mora samodejno vklopiti/se vrniti na način vožnje po cesti, ko je naprava za vžig (zagon) motorja ponovno vklopljena; |
| --- | --- |

4.5.3

protiblokirni sistem se mora samodejno vklopiti/se vrniti na način vožnje po cesti, ko je naprava za vžig (zagon) motorja ponovno vklopljena;

| 4.5.4 | priročnik o uporabi vozila, ki ga zagotovi proizvajalec, mora voznika opozarjati na posledice ročnega izklapljanja ali spreminjanja načina delovanja protiblokirnega sistema; |
| --- | --- |

4.5.4

priročnik o uporabi vozila, ki ga zagotovi proizvajalec, mora voznika opozarjati na posledice ročnega izklapljanja ali spreminjanja načina delovanja protiblokirnega sistema;

| 4.5.5 | naprava iz odstavka 4.5 zgoraj lahko skupaj z vlečnim vozilom izklopi/spremeni način upravljanja protiblokirnega sistema priklopnika. Ločena naprava samo za priklopnik ni dovoljena. |
| --- | --- |

4.5.5

naprava iz odstavka 4.5 zgoraj lahko skupaj z vlečnim vozilom izklopi/spremeni način upravljanja protiblokirnega sistema priklopnika. Ločena naprava samo za priklopnik ni dovoljena.

| 4.6 | Vozila, opremljena z vgrajenim trajnostnim zavornim sistemom, morajo biti opremljena tudi s protiblokirnim zavornim sistemom, ki deluje vsaj na delovne zavore osi, na katere deluje trajnostni zavorni sistem, in na sam trajnostni zavorni sistem, ter morajo izpolnjevati ustrezne zahteve iz te priloge. |
| --- | --- |

4.6

Vozila, opremljena z vgrajenim trajnostnim zavornim sistemom, morajo biti opremljena tudi s protiblokirnim zavornim sistemom, ki deluje vsaj na delovne zavore osi, na katere deluje trajnostni zavorni sistem, in na sam trajnostni zavorni sistem, ter morajo izpolnjevati ustrezne zahteve iz te priloge.

5.   POSEBNE DOLOČBE, KI SE NANAŠAJO NA VOZILA NA MOTORNI POGON

5.1   Poraba energije

Vozila na motorni pogon, opremljena s protiblokirnimi sistemi, morajo ohraniti svojo učinkovitost tudi, ko se naprava za upravljanje delovne zavore daljši čas polno uporablja. Skladnost s to zahtevo se preveri z naslednjimi preskusi:

5.1.1   Preskusni postopek

| 5.1.1.1 | Začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec. Ta raven mora biti vsaj takšna, da zagotavlja učinkovitost, predpisano za delovno zaviranje, ko je vozilo obremenjeno.
  Naprave za shranjevanje energije za pnevmatsko pomožno opremo morajo biti odklopljene. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Začetno raven energije v napravah za shranjevanje energije določi proizvajalec. Ta raven mora biti vsaj takšna, da zagotavlja učinkovitost, predpisano za delovno zaviranje, ko je vozilo obremenjeno.

Naprave za shranjevanje energije za pnevmatsko pomožno opremo morajo biti odklopljene.

| 5.1.1.2 | Od začetne hitrosti najmanj 50 km/h se na cestišču s koeficientom oprijema 0,3 ali manj (6) za čas t polno uporabijo delovne zavore obremenjenega vozila, pri čemer se v tem času upošteva le energija, ki jo porabijo posredno upravljana kolesa, vsa neposredno upravljana kolesa pa upravlja protiblokirni sistem. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Od začetne hitrosti najmanj 50 km/h se na cestišču s koeficientom oprijema 0,3 ali manj (6) za čas t polno uporabijo delovne zavore obremenjenega vozila, pri čemer se v tem času upošteva le energija, ki jo porabijo posredno upravljana kolesa, vsa neposredno upravljana kolesa pa upravlja protiblokirni sistem.

| 5.1.1.3 | Nato je treba ustaviti motor vozila ali prekiniti oskrbo naprav za shranjevanje energije. |
| --- | --- |

5.1.1.3

Nato je treba ustaviti motor vozila ali prekiniti oskrbo naprav za shranjevanje energije.

| 5.1.1.4 | Napravo za upravljanje delovne zavore je nato treba štirikrat zapored polno aktivirati pri mirujočem vozilu. |
| --- | --- |

5.1.1.4

Napravo za upravljanje delovne zavore je nato treba štirikrat zapored polno aktivirati pri mirujočem vozilu.

| 5.1.1.5 | Ko se naprava za upravljanje uporabi petič, mora biti mogoče zavreti vozilo vsaj s takim učinkom, kot je predpisan za pomožno zaviranje obremenjenega vozila. |
| --- | --- |

5.1.1.5

Ko se naprava za upravljanje uporabi petič, mora biti mogoče zavreti vozilo vsaj s takim učinkom, kot je predpisan za pomožno zaviranje obremenjenega vozila.

| 5.1.1.6 | Med preskusi je treba pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik, opremljen s pnevmatskim zavornim sistemom, zapreti napajalni vod in na pnevmatski upravljalni vod, če je nameščen, priklopiti napravo za shranjevanje energije s prostornino 0,5 litra (v skladu z odstavkom 1.2.2.3 dela A Priloge 7 k temu pravilniku). Pri petem pritisku na zavore, kot je določeno v odstavku 5.1.1.5 zgoraj, raven energije v pnevmatskem upravljalnem vodu ne sme pasti pod polovico vrednosti, ki je dosežena pri polnem zaviranju, ko je na razpolago začetna raven energije. |
| --- | --- |

5.1.1.6

Med preskusi je treba pri vozilu na motorni pogon, s katerim je dovoljeno vleči priklopnik, opremljen s pnevmatskim zavornim sistemom, zapreti napajalni vod in na pnevmatski upravljalni vod, če je nameščen, priklopiti napravo za shranjevanje energije s prostornino 0,5 litra (v skladu z odstavkom 1.2.2.3 dela A Priloge 7 k temu pravilniku). Pri petem pritisku na zavore, kot je določeno v odstavku 5.1.1.5 zgoraj, raven energije v pnevmatskem upravljalnem vodu ne sme pasti pod polovico vrednosti, ki je dosežena pri polnem zaviranju, ko je na razpolago začetna raven energije.

5.1.2   Dodatne zahteve

| 5.1.2.1 | Koeficient oprijema površine ceste je treba za preskušano vozilo meriti z metodo, ki je opisana v odstavku 1.1 Dodatka 2 k tej prilogi. |
| --- | --- |

5.1.2.1

Koeficient oprijema površine ceste je treba za preskušano vozilo meriti z metodo, ki je opisana v odstavku 1.1 Dodatka 2 k tej prilogi.

| 5.1.2.2 | Preskus zaviranja se izvaja z odklopljenim motorjem v prostem teku, ko je vozilo obremenjeno. |
| --- | --- |

5.1.2.2

Preskus zaviranja se izvaja z odklopljenim motorjem v prostem teku, ko je vozilo obremenjeno.

| 5.1.2.3 | Zavorni čas t se določi s formulo:



  (vendar ne manj kot 15 sekund)
  pri čemer je t izražen v sekundah in vmax predstavlja najvišjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, izraženo v km/h, z zgornjo omejitvijo 160 km/h. |
| --- | --- |

5.1.2.3

Zavorni čas t se določi s formulo:

Formula

(vendar ne manj kot 15 sekund)

pri čemer je t izražen v sekundah in vmax predstavlja najvišjo konstrukcijsko določeno hitrost vozila, izraženo v km/h, z zgornjo omejitvijo 160 km/h.

| 5.1.2.4 | Če časa t ni mogoče doseči v posamezni fazi zaviranja, so dovoljene še največ štiri dodatne faze. |
| --- | --- |

5.1.2.4

Če časa t ni mogoče doseči v posamezni fazi zaviranja, so dovoljene še največ štiri dodatne faze.

| 5.1.2.5 | Če se preskus izvaja v več fazah, se med fazami ne sme dovajati nove energije.
  Od druge faze se lahko upošteva porabo energije, ki ustreza začetnemu pritisku na zavore, in sicer tako, da se en pritisk na zavoro s polnim hodom odšteje od štirih pritiskov s polnim hodom, predpisanih v odstavku 5.1.1.4 (ter odstavkih 5.1.1.5, 5.1.1.6 in 5.1.2.6) te priloge za vsako drugo, tretjo in četrto fazo, ki se uporabljajo v preskusu, predpisanem v odstavku 5.1.1 te priloge, kot velja. |
| --- | --- |

5.1.2.5

Če se preskus izvaja v več fazah, se med fazami ne sme dovajati nove energije.

Od druge faze se lahko upošteva porabo energije, ki ustreza začetnemu pritisku na zavore, in sicer tako, da se en pritisk na zavoro s polnim hodom odšteje od štirih pritiskov s polnim hodom, predpisanih v odstavku 5.1.1.4 (ter odstavkih 5.1.1.5, 5.1.1.6 in 5.1.2.6) te priloge za vsako drugo, tretjo in četrto fazo, ki se uporabljajo v preskusu, predpisanem v odstavku 5.1.1 te priloge, kot velja.

| 5.1.2.6 | Šteje se, da je učinek, predpisan v odstavku 5.1.1.5 te priloge, dosežen, če je na koncu četrtega pritiska, ko vozilo miruje, raven energije v napravah za shranjevanje energije na ravni ali nad ravnijo, ki je potrebna za pomožno zaviranje pri obremenjenem vozilu. |
| --- | --- |

5.1.2.6

Šteje se, da je učinek, predpisan v odstavku 5.1.1.5 te priloge, dosežen, če je na koncu četrtega pritiska, ko vozilo miruje, raven energije v napravah za shranjevanje energije na ravni ali nad ravnijo, ki je potrebna za pomožno zaviranje pri obremenjenem vozilu.

5.2   Izkoristek oprijema

| 5.2.1 | Izkoristek oprijema protiblokirnega sistema upošteva dejansko povečanje zavorne razdalje, ki presega teoretični minimum. Šteje se, da je protiblokirni sistem zadovoljiv, ko je izpolnjen pogoj ε ≥ 0,75, pri čemer je ε izkoriščen oprijem iz odstavka 1.2 Dodatka 2 k tej prilogi. |
| --- | --- |

5.2.1

Izkoristek oprijema protiblokirnega sistema upošteva dejansko povečanje zavorne razdalje, ki presega teoretični minimum. Šteje se, da je protiblokirni sistem zadovoljiv, ko je izpolnjen pogoj ε ≥ 0,75, pri čemer je ε izkoriščen oprijem iz odstavka 1.2 Dodatka 2 k tej prilogi.

| 5.2.2 | Izkoristek oprijema ε se meri na površinah ceste s koeficientom oprijema 0,3 ali manj (6) in približno 0,8 (na suhi cesti) pri začetni hitrosti 50 km/h. Za izognitev razlikam v temperaturi zavor se priporoča, da se vrednost zAL določi pred določitvijo vrednosti k. |
| --- | --- |

5.2.2

Izkoristek oprijema ε se meri na površinah ceste s koeficientom oprijema 0,3 ali manj (6) in približno 0,8 (na suhi cesti) pri začetni hitrosti 50 km/h. Za izognitev razlikam v temperaturi zavor se priporoča, da se vrednost zAL določi pred določitvijo vrednosti k.

| 5.2.3 | Preskusni postopek za določanje koeficienta oprijema (k) in formule za izračun izkoristka oprijema (ε) so določeni v Dodatku 2 k tej prilogi. |
| --- | --- |

5.2.3

Preskusni postopek za določanje koeficienta oprijema (k) in formule za izračun izkoristka oprijema (ε) so določeni v Dodatku 2 k tej prilogi.

| 5.2.4 | Izkoristek oprijema protiblokirnega sistema je treba pri vozilih, opremljenih s protiblokirnimi sistemi kategorije 1 ali 2, preveriti na celotnih vozilih. Pri vozilih, opremljenih s protiblokirnimi sistemi kategorije 3, morajo to zahtevo izpolnjevati samo osi z vsaj enim neposredno upravljanim kolesom. |
| --- | --- |

5.2.4

Izkoristek oprijema protiblokirnega sistema je treba pri vozilih, opremljenih s protiblokirnimi sistemi kategorije 1 ali 2, preveriti na celotnih vozilih. Pri vozilih, opremljenih s protiblokirnimi sistemi kategorije 3, morajo to zahtevo izpolnjevati samo osi z vsaj enim neposredno upravljanim kolesom.

| 5.2.5 | Pogoj ε ≥ 0,75 je treba preverjati pri obremenjenem in neobremenjenem vozilu (7).
  Preskus obremenjenega vozila na cestišču z visoko oprijemljivostjo se lahko izpusti, če predpisana sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavor, ne povzroči maksimalnega uravnavanja zavorne sile s protiblokirnim sistemom.
  Pri preskusu neobremenjenega vozila se sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavor, lahko poveča na 100 daN, če sistem ob uporabi polne sile ne uravnava zavorne sile (8). Če 100 daN ne zadošča za uravnavanje zavorne sile s pomočjo sistema, se lahko ta preskus opusti. Pri tem preskusu se pri pnevmatskih zavornih sistemih zračni tlak ne sme povečati nad odklopni tlak. |
| --- | --- |

5.2.5

Pogoj ε ≥ 0,75 je treba preverjati pri obremenjenem in neobremenjenem vozilu (7).

Preskus obremenjenega vozila na cestišču z visoko oprijemljivostjo se lahko izpusti, če predpisana sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavor, ne povzroči maksimalnega uravnavanja zavorne sile s protiblokirnim sistemom.

Pri preskusu neobremenjenega vozila se sila, ki deluje na napravo za upravljanje zavor, lahko poveča na 100 daN, če sistem ob uporabi polne sile ne uravnava zavorne sile (8). Če 100 daN ne zadošča za uravnavanje zavorne sile s pomočjo sistema, se lahko ta preskus opusti. Pri tem preskusu se pri pnevmatskih zavornih sistemih zračni tlak ne sme povečati nad odklopni tlak.

5.3   Dodatna preverjanja

Naslednja dodatna preverjanja je treba izvesti na obremenjenem in neobremenjenem vozilu z odklopljenim motorjem:

| 5.3.1 | Kolesa, ki jih neposredno upravlja protiblokirni sistem, ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje nenadoma uporabi polna sila (8), na površinah ceste iz odstavka 5.2.2 te priloge pri začetni hitrosti 40 km/h in pri visoki začetni hitrosti, kot je navedeno v spodnji tabeli (9)
   (10): | Kategorija vozila | Najvišja preskusna hitrost |
| --- | --- | --- | --- |
| Površina ceste z visoko stopnjo oprijemljivosti | vse kategorije, razen obremenjenih vozil kategorij N2, N3 | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| obremenjena vozila kategorij N2, N3 | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| Površina ceste z nizko stopnjo oprijemljivosti | N1 | 0,8 vmax ≤ 120 km/h |
| M2, M3, N2 razen vlačilcev za polpriklopnike | 0,8 vmax ≤ 80 km/h |
| vlačilci kategorij N3 in N2 za polpriklopnike | 0,8 vmax ≤ 70 km/h |

5.3.1

Kolesa, ki jih neposredno upravlja protiblokirni sistem, ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje nenadoma uporabi polna sila (8), na površinah ceste iz odstavka 5.2.2 te priloge pri začetni hitrosti 40 km/h in pri visoki začetni hitrosti, kot je navedeno v spodnji tabeli (9)
   (10):

Kategorija vozila

Najvišja preskusna hitrost

Površina ceste z visoko stopnjo oprijemljivosti

vse kategorije, razen obremenjenih vozil kategorij N2, N3

0,8 vmax ≤ 120 km/h

obremenjena vozila kategorij N2, N3

0,8 vmax ≤ 80 km/h

Površina ceste z nizko stopnjo oprijemljivosti

N1

0,8 vmax ≤ 120 km/h

M2, M3, N2 razen vlačilcev za polpriklopnike

0,8 vmax ≤ 80 km/h

vlačilci kategorij N3 in N2 za polpriklopnike

0,8 vmax ≤ 70 km/h

| 5.3.2 | Ko preide os s površine ceste z visoko stopnjo oprijemljivosti (kH) na površino ceste z nizko stopnjo oprijemljivosti (kL), pri čemer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 (11), ter se na napravo za upravljanje deluje s polno silo (8), neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavore je treba izračunati tako, da poteka prehod z ene površine ceste na drugo pri visoki in pri nizki hitrosti, pri čemer protiblokirni sistem maksimalno uravnava zavorno silo na površini ceste z visoko oprijemljivostjo, pod pogoji iz odstavka 5.3.1 te priloge (10). |
| --- | --- |

5.3.2

Ko preide os s površine ceste z visoko stopnjo oprijemljivosti (kH) na površino ceste z nizko stopnjo oprijemljivosti (kL), pri čemer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 (11), ter se na napravo za upravljanje deluje s polno silo (8), neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavore je treba izračunati tako, da poteka prehod z ene površine ceste na drugo pri visoki in pri nizki hitrosti, pri čemer protiblokirni sistem maksimalno uravnava zavorno silo na površini ceste z visoko oprijemljivostjo, pod pogoji iz odstavka 5.3.1 te priloge (10).

| 5.3.3 | Ko preide vozilo s površine ceste z nizko stopnjo oprijemljivosti (kL) na površino ceste z visoko stopnjo oprijemljivosti (kH), pri čemer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 (11), ter se na napravo za upravljanje deluje s polno silo (8), mora pojemek vozila narasti na ustrezno visoko vrednost v razumnem času, vozilo pa ne sme skreniti iz začetne smeri. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavore je treba izračunati tako, da poteka prehod z ene površine ceste na drugo pri približno 50 km/h, pri čemer protiblokirni sistem maksimalno uravnava zavorno silo na površini ceste z nizko oprijemljivostjo. |
| --- | --- |

5.3.3

Ko preide vozilo s površine ceste z nizko stopnjo oprijemljivosti (kL) na površino ceste z visoko stopnjo oprijemljivosti (kH), pri čemer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 (11), ter se na napravo za upravljanje deluje s polno silo (8), mora pojemek vozila narasti na ustrezno visoko vrednost v razumnem času, vozilo pa ne sme skreniti iz začetne smeri. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavore je treba izračunati tako, da poteka prehod z ene površine ceste na drugo pri približno 50 km/h, pri čemer protiblokirni sistem maksimalno uravnava zavorno silo na površini ceste z nizko oprijemljivostjo.

| 5.3.4 | Pri vozilih, opremljenih s protiblokirnimi sistemi kategorije 1 ali 2, ko se desna in leva kolesa vozila nahajajo na površinah cest z različnima koeficientoma oprijema (kH in kL), pri čemer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 (11), neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje nenadoma uporabi polna sila (8) pri hitrosti 50 km/h. |
| --- | --- |

5.3.4

Pri vozilih, opremljenih s protiblokirnimi sistemi kategorije 1 ali 2, ko se desna in leva kolesa vozila nahajajo na površinah cest z različnima koeficientoma oprijema (kH in kL), pri čemer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 (11), neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje nenadoma uporabi polna sila (8) pri hitrosti 50 km/h.

| 5.3.5 | Poleg tega morajo obremenjena vozila, opremljena s protiblokirnimi sistemi kategorije 1, pod pogoji iz odstavka 5.3.4 te priloge izpolnjevati v Dodatku 3 k tej prilogi predpisano zavorno razmerje. |
| --- | --- |

5.3.5

Poleg tega morajo obremenjena vozila, opremljena s protiblokirnimi sistemi kategorije 1, pod pogoji iz odstavka 5.3.4 te priloge izpolnjevati v Dodatku 3 k tej prilogi predpisano zavorno razmerje.

| 5.3.6 | Vendar so pri preskusih, navedenih v odstavkih 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 in 5.3.5 te priloge, dovoljena kratka obdobja blokiranja koles. Poleg tega je blokiranje koles dovoljeno, ko je hitrost vozila manjša od 15 km/h; prav tako je dovoljeno blokiranje posredno upravljanih koles pri kateri koli hitrosti, če to ne vpliva na stabilnost in vodljivost. |
| --- | --- |

5.3.6

Vendar so pri preskusih, navedenih v odstavkih 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 in 5.3.5 te priloge, dovoljena kratka obdobja blokiranja koles. Poleg tega je blokiranje koles dovoljeno, ko je hitrost vozila manjša od 15 km/h; prav tako je dovoljeno blokiranje posredno upravljanih koles pri kateri koli hitrosti, če to ne vpliva na stabilnost in vodljivost.

| 5.3.7 | Med preskusi, določenimi v odstavkih 5.3.4 in 5.3.5 te priloge, so dovoljeni popravki smeri, če je zasuk volana v prvih dveh sekundah največ 120° in skupno največ 240°. Poleg tega mora vzdolžna srednja ravnina vozila na začetku teh preskusov potekati nad mejo med površinama cest z visoko in nizko oprijemljivostjo, pri čemer noben del (zunanjih) koles med temi preskusi ne sme prekoračiti omenjene meje (7). |
| --- | --- |

5.3.7

Med preskusi, določenimi v odstavkih 5.3.4 in 5.3.5 te priloge, so dovoljeni popravki smeri, če je zasuk volana v prvih dveh sekundah največ 120° in skupno največ 240°. Poleg tega mora vzdolžna srednja ravnina vozila na začetku teh preskusov potekati nad mejo med površinama cest z visoko in nizko oprijemljivostjo, pri čemer noben del (zunanjih) koles med temi preskusi ne sme prekoračiti omenjene meje (7).

6.   POSEBNE DOLOČBE, KI SE NANAŠAJO NA PRIKLOPNIKE

6.1   Poraba energije

Priklopniki, opremljeni s protiblokirnimi sistemi, morajo biti zasnovani tako, da tudi po tem, ko se že nekaj časa polno pritiska na napravo za upravljanje delovne zavore, vozilo zadrži dovolj energije, da se ustavi v primerni razdalji.

| 6.1.1 | Skladnost z zgornjimi zahtevami je treba preveriti s spodaj določenim postopkom, ko je vozilo neobremenjeno, na ravni in gladki cesti, ki ima površino z dobrim koeficientom oprijema (12), in z zavorami, nastavljenimi čim tesneje, ter regulatorjem zavorne sile glede na obremenitev osi (če je nameščen) v obremenjenem položaju ves čas preskusa. |
| --- | --- |

6.1.1

Skladnost z zgornjimi zahtevami je treba preveriti s spodaj določenim postopkom, ko je vozilo neobremenjeno, na ravni in gladki cesti, ki ima površino z dobrim koeficientom oprijema (12), in z zavorami, nastavljenimi čim tesneje, ter regulatorjem zavorne sile glede na obremenitev osi (če je nameščen) v obremenjenem položaju ves čas preskusa.

| 6.1.2 | Pri pnevmatskih zavornih sistemih mora biti začetna raven energije v napravah za shranjevanje energije enaka tlaku 800 kPa na spojni glavi napajalnega voda priklopnika. |
| --- | --- |

6.1.2

Pri pnevmatskih zavornih sistemih mora biti začetna raven energije v napravah za shranjevanje energije enaka tlaku 800 kPa na spojni glavi napajalnega voda priklopnika.

| 6.1.3 | Pri začetni hitrosti vozila, ki znaša vsaj 30 km/h, se polno zavira v času t = 15 s, med katerim mora vsa kolesa ves ta čas upravljati protiblokirni sistem. Med tem preskusom mora biti oskrba naprave oziroma naprav za shranjevanje energije prekinjena.
  Če časa t = 15 s ni mogoče doseči v posamični fazi zaviranja, so dovoljene dodatne faze. Med temi fazami se v naprave za shranjevanje energije ne sme dovajati nove energije, pri čemer se od druge faze naprej upošteva dodatna poraba energije za polnjenje zavornih valjev, npr. z naslednjim preskusnim postopkom.
  Tlak v hranilnikih na začetku prve faze mora ustrezati tlaku iz odstavka 6.1.2 te priloge. Na začetku sledečih faz tlak v hranilnikih po uporabi zavor ne sme biti manjši od tlaka v hranilnikih na koncu predhodne faze.
  Pri sledečih fazah se upošteva samo čas od trenutka, ko je tlak v hranilnikih enak tlaku na koncu predhodne faze. |
| --- | --- |

6.1.3

Pri začetni hitrosti vozila, ki znaša vsaj 30 km/h, se polno zavira v času t = 15 s, med katerim mora vsa kolesa ves ta čas upravljati protiblokirni sistem. Med tem preskusom mora biti oskrba naprave oziroma naprav za shranjevanje energije prekinjena.

Če časa t = 15 s ni mogoče doseči v posamični fazi zaviranja, so dovoljene dodatne faze. Med temi fazami se v naprave za shranjevanje energije ne sme dovajati nove energije, pri čemer se od druge faze naprej upošteva dodatna poraba energije za polnjenje zavornih valjev, npr. z naslednjim preskusnim postopkom.

Tlak v hranilnikih na začetku prve faze mora ustrezati tlaku iz odstavka 6.1.2 te priloge. Na začetku sledečih faz tlak v hranilnikih po uporabi zavor ne sme biti manjši od tlaka v hranilnikih na koncu predhodne faze.

Pri sledečih fazah se upošteva samo čas od trenutka, ko je tlak v hranilnikih enak tlaku na koncu predhodne faze.

| 6.1.4 | Na koncu zaviranja se pri mirujočem vozilu štirikrat polno aktivira naprava za upravljanje delovne zavore. Ob petem pritisku na napravo za upravljanje zavore mora biti tlak v delovnem vodu dovolj visok, da omogoča skupno zavorno silo na obodu koles, ki znaša vsaj 22,5 % največje mase, ki jo nosijo kolesa, ko vozilo miruje, in ki samodejno ne sproža nobenega zavornega sistema, ki ga ne upravlja protiblokirni sistem. |
| --- | --- |

6.1.4

Na koncu zaviranja se pri mirujočem vozilu štirikrat polno aktivira naprava za upravljanje delovne zavore. Ob petem pritisku na napravo za upravljanje zavore mora biti tlak v delovnem vodu dovolj visok, da omogoča skupno zavorno silo na obodu koles, ki znaša vsaj 22,5 % največje mase, ki jo nosijo kolesa, ko vozilo miruje, in ki samodejno ne sproža nobenega zavornega sistema, ki ga ne upravlja protiblokirni sistem.

6.2   Izkoristek oprijema

| 6.2.1 | Zavorni sistemi, opremljeni s protiblokirnim sistemom, se štejejo kot sprejemljivi, ko je izpolnjen pogoj ε ≥ 0,75, pri čemer je ε izkoriščeni oprijem iz odstavka 2 Dodatka 2 k tej prilogi. Ta pogoj je treba preveriti pri neobremenjenem vozilu, na ravni in gladki cesti, ki ima površino z dobrim koeficientom oprijema (12)
   (13). |
| --- | --- |

6.2.1

Zavorni sistemi, opremljeni s protiblokirnim sistemom, se štejejo kot sprejemljivi, ko je izpolnjen pogoj ε ≥ 0,75, pri čemer je ε izkoriščeni oprijem iz odstavka 2 Dodatka 2 k tej prilogi. Ta pogoj je treba preveriti pri neobremenjenem vozilu, na ravni in gladki cesti, ki ima površino z dobrim koeficientom oprijema (12)
   (13).

| 6.2.2 | Za izognitev razlikam v temperaturi zavor se priporoča, da se vrednost zRAL določi pred določitvijo vrednosti kR. |
| --- | --- |

6.2.2

Za izognitev razlikam v temperaturi zavor se priporoča, da se vrednost zRAL določi pred določitvijo vrednosti kR.

6.3   Dodatna preverjanja

| 6.3.1 | Pri hitrostih, ki presegajo 15 km/h, kolesa, ki jih neposredno upravlja protiblokirni sistem, ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje zavor vlečnega vozila nenadoma uporabi polna sila (8). To je treba preveriti pod pogoji, predpisanimi v odstavku 6.2 te priloge, pri začetnih hitrostih 40 km/h in 80 km/h. |
| --- | --- |

6.3.1

Pri hitrostih, ki presegajo 15 km/h, kolesa, ki jih neposredno upravlja protiblokirni sistem, ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje zavor vlečnega vozila nenadoma uporabi polna sila (8). To je treba preveriti pod pogoji, predpisanimi v odstavku 6.2 te priloge, pri začetnih hitrostih 40 km/h in 80 km/h.

| 6.3.2 | Določbe tega odstavka veljajo samo za priklopnike, opremljene s protiblokirnim sistemom kategorije A. Ko se desna in leva kolesa nahajajo na površinah cest, ki povzročata različni največji zavorni razmerji (zRALH in zRALL), pri čemer




  neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje zavor vlečnega vozila pri hitrosti 50 km/h nenadoma uporabi polna sila (8). Razmerje zRALH/zRALL se lahko potrdi s postopkom iz odstavka 2 Dodatka 2 k tej prilogi ali z izračunom razmerja zRALH/zRALL. Pod tem pogojem mora neobremenjeno vozilo doseči predpisano zavorno razmerje iz Dodatka 3 k tej prilogi (13). |
| --- | --- |

6.3.2

Določbe tega odstavka veljajo samo za priklopnike, opremljene s protiblokirnim sistemom kategorije A. Ko se desna in leva kolesa nahajajo na površinah cest, ki povzročata različni največji zavorni razmerji (zRALH in zRALL), pri čemer

Formula
  Formula

neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati, ko se na napravi za upravljanje zavor vlečnega vozila pri hitrosti 50 km/h nenadoma uporabi polna sila (8). Razmerje zRALH/zRALL se lahko potrdi s postopkom iz odstavka 2 Dodatka 2 k tej prilogi ali z izračunom razmerja zRALH/zRALL. Pod tem pogojem mora neobremenjeno vozilo doseči predpisano zavorno razmerje iz Dodatka 3 k tej prilogi (13).

| 6.3.3 | Pri hitrostih vozila ≥ 15 km/h so za neposredno upravljana kolesa dovoljena kratkotrajna blokiranja, pri hitrostih < 15 km/h pa je blokiranje dovoljeno. Posredno upravljana kolesa lahko blokirajo pri vsaki hitrosti, v nobenem primeru pa to ne sme vplivati na stabilnost. |
| --- | --- |

6.3.3

Pri hitrostih vozila ≥ 15 km/h so za neposredno upravljana kolesa dovoljena kratkotrajna blokiranja, pri hitrostih < 15 km/h pa je blokiranje dovoljeno. Posredno upravljana kolesa lahko blokirajo pri vsaki hitrosti, v nobenem primeru pa to ne sme vplivati na stabilnost.

---

(1)  Pri protiblokirnih sistemih z napravo za upravljanje z možnostjo „select-high“ se šteje, da imajo neposredno in posredno upravljana kolesa; pri sistemih z možnostjo „select-low“ pa se šteje, da so vsa kolesa s senzorji neposredno upravljana kolesa.

(2)  Proizvajalec mora tehnični službi predložiti dokumentacijo o regulatorjih, ki je v skladu s formatom iz Priloge 18.

(3)  Ko vozilo miruje, lahko opozorilni signal po potrebi spet zasveti, če ugasne, preden doseže vozilo hitrost 10 km/h ali 15km/h, če v sistemu ni okvare.

(4)  Priključek iz standarda ISO 7638:1997 je mogoče po potrebi uporabiti s 5 čepi ali 7 čepi.

(5)  Razume se, da odstavek 4.5 te priloge ne velja za naprave, ki spreminjajo način upravljanja protiblokirnega sistema, če spremenjeni način upravljanja izpolnjuje vse zahteve za kategorijo protiblokirnega sistema, s katerim je vozilo opremljeno. Kljub temu morajo biti izpolnjene zahteve iz odstavkov 4.5.2, 4.5.3 in 4.5.4 te priloge.

(6)  Dokler takšne preskusne površine niso povsod na voljo, se po presoji organa za tehnično preskušanje lahko uporabijo do konca obrabljene pnevmatike ali vrednosti koeficienta oprijema do 0,4. Zabeleži se dobljena dejanska vrednost, tip pnevmatik in tip površine ceste.

(7)  Dokler ni sprejet enoten preskusni postopek, bo morda treba pri vozilih, opremljenih z električnimi regeneracijskimi zavornimi sistemi, ponavljati preskuse, predpisane v tem odstavku, da se določi učinek različnih vrednosti porazdelitve zaviranja, ki jih zagotovijo samodejne funkcije na vozilu.

(8)  „Polna sila“ pomeni največjo silo, določeno v Prilogi 4 k temu pravilniku za kategorijo vozila; višja sila se lahko uporabi, če je potrebna za aktiviranje protiblokirnega sistema.

(9)  Določbe tega odstavka se uporabljajo od 13. marca 1992 (Odločba delovne skupine o proizvodnji vozil, TRANS/SC.1/WP.29/341, odstavek 23).

(10)  Namen teh preskusov je preveriti, ali kolesa ne blokirajo in ali vozilo ostane stabilno; zato na površinah ceste z nizko stopnjo oprijemljivosti vozila ni treba ustavljati.

(11)  kH je visok koeficient oprijemljivosti površine ceste.

kL je nizek koeficient oprijemljivosti površine ceste.

kH in kL se merita, kot je določeno v Dodatku 2 k tej prilogi.

(12)  Če je koeficient oprijema na progi za preskušanje previsok, kar preprečuje, da bi protiblokirni zavorni sistem začel polno uravnavati zavorno silo, se preskus lahko izvede na površini z nižjim koeficientom oprijema.

(13)  Pri priklopnikih, opremljenih z regulatorjem zavorne sile glede na obremenitev osi, se lahko tlak naprave poveča za zagotovitev maksimalnega uravnavanja zavorne sile.

DODATEK 1

Preglednica

Simboli in opredelitve

| SIMBOL | OPOMBE |
| --- | --- |
| E | medosna razdalja |
| ER | razdalja med kraljevim čepom in središčem osi polpriklopnika (ali razdalja med spojno glavo vlečnega ojesa in središčem osi priklopnika s centralno osjo) |
| ε | oprijem, ki ga izkorišča vozilo: kvocient največjega zavornega razmerja z delujočim protiblokirnim sistemom (zAL) in koeficientom oprijema (k) |
| εi | vrednost ε izmerjena na osi i (v primeru vozila na motorni pogon s protiblokirnim sistemom kategorije 3) |
| εH | vrednost ε na površini s koeficientom visokega oprijema |
| εL | vrednost ε na površini s koeficientom nizkega oprijema |
| F | sila [N] |
| FbR | zavorna sila priklopnika z nedelujočim protiblokirnim sistemom |
| FbRmax | najvišja vrednost FbR |
| FbRmaxi | vrednost FbRmax pri zaviranju samo osi i priklopnika |
| FbRAL | zavorna sila priklopnika z delujočim protiblokirnim sistemom |
| FCnd | skupna normalna reakcija površine ceste na nezavirane in negnane osi skupine vozil pri statičnih pogojih |
| FCd | skupna normalna reakcija površine ceste na nezavirane in gnane osi skupine vozil pri statičnih pogojih |
| Fdyn | normalna reakcija površine ceste pri dinamičnih pogojih z delujočim protiblokirnim sistemom |
| Fidyn | Fdyn na osi i v primeru vozil na motorni pogon ali priklopnikov |
| Fi | normalna reakcija površine ceste na os i pri statičnih pogojih |
| FM | skupna normalna statična reakcija površine ceste na vsa kolesa (vlečnega) vozila na motorni pogon |
| FMnd
   (1) | skupna normalna statična reakcija površine ceste na nezavirane in negnane osi vozila na motorni pogon |
| FMd
   (1) | skupna normalna statična reakcija površine ceste na nezavirane in gnane osi vozila na motorni pogon |
| FR | skupna normalna statična reakcija površine ceste na vsa kolesa priklopnika |
| FRdyn | skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na osi polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo |
| FWM
   (1) | 0,01 FMnd + 0,015 FMd |
| G | gravitacijski pospešek (9,81 m/s2) |
| H | višina težišča, ki jo določi proizvajalec in potrdi tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse |
| hD | višina vlečnega ojesa (vrtljivi zglob na priklopniku) |
| hK | višina spoja vlečnega sedla (kraljevi čep) |
| hR | višina težišča priklopnika |
| K | koeficient oprijema med pnevmatiko in cesto |
| kf | faktor k ene sprednje osi |
| kH | vrednost k, določena na površini z visoko oprijemljivostjo |
| kI | vrednost k, določena na osi i za vozilo s protiblokirnim sistemom kategorije 3 |
| kL | vrednost k, določena na površini z nizko oprijemljivostjo |
| klock | vrednost oprijema pri 100-odstotnem zdrsu |
| kM | faktor k vozila na motorni pogon |
| kpeak | največja vrednost krivulje izkoristka oprijema v odvisnosti od zdrsa |
| kr | faktor k ene zadnje osi |
| kR | faktor k priklopnika |
| P | masa posameznega vozila [kg] |
| R | razmerje med kpeak in klock |
| t | čas [s] |
| tm | povprečna vrednost t |
| tmin | najmanjša vrednost t |
| z | zavorno razmerje |
| zAL | zavorno razmerje z vozila z delujočim protiblokirnim sistemom |
| zC | zavorno razmerje z skupine vozil, če je zaviran le priklopnik z nedelujočim protiblokirnim sistemom |
| zCAL | zavorno razmerje z skupine vozil, če je zaviran le priklopnik z delujočim protiblokirnim sistemom |
| zCmax | največja vrednost zC |
| zCmaxi | največja vrednost zC s samo eno zavirano osjo i priklopnika |
| zm | povprečno zavorno razmerje |
| zmax | največja vrednost z |
| zMALS | zAL vozila na motorni pogon na „deljeni površini“ |
| zR | zavorno razmerje z priklopnika z nedelujočim protiblokirnim sistemom |
| zRAL | zAL priklopnika pri zaviranju vseh osi, če je vlečno vozilo nezavirano in motor izključen |
| zRALH | zRAL na površini z visokim koeficientom oprijema |
| zRALL | zRAL na površini z nizkim koeficientom oprijema |
| zRALS | zRAL na deljeni površini |
| zRH | zR na površini z visokim koeficientom oprijema |
| zRL | zR na površini z nizkim koeficientom oprijema |
| zRHmax | največja vrednost zRH |
| zRLmax | največja vrednost zRL |
| zRmax | največja vrednost zR |

SIMBOL

OPOMBE

E

medosna razdalja

ER

razdalja med kraljevim čepom in središčem osi polpriklopnika (ali razdalja med spojno glavo vlečnega ojesa in središčem osi priklopnika s centralno osjo)

ε

oprijem, ki ga izkorišča vozilo: kvocient največjega zavornega razmerja z delujočim protiblokirnim sistemom (zAL) in koeficientom oprijema (k)

εi

vrednost ε izmerjena na osi i (v primeru vozila na motorni pogon s protiblokirnim sistemom kategorije 3)

εH

vrednost ε na površini s koeficientom visokega oprijema

εL

vrednost ε na površini s koeficientom nizkega oprijema

F

sila [N]

FbR

zavorna sila priklopnika z nedelujočim protiblokirnim sistemom

FbRmax

najvišja vrednost FbR

FbRmaxi

vrednost FbRmax pri zaviranju samo osi i priklopnika

FbRAL

zavorna sila priklopnika z delujočim protiblokirnim sistemom

FCnd

skupna normalna reakcija površine ceste na nezavirane in negnane osi skupine vozil pri statičnih pogojih

FCd

skupna normalna reakcija površine ceste na nezavirane in gnane osi skupine vozil pri statičnih pogojih

Fdyn

normalna reakcija površine ceste pri dinamičnih pogojih z delujočim protiblokirnim sistemom

Fidyn

Fdyn na osi i v primeru vozil na motorni pogon ali priklopnikov

Fi

normalna reakcija površine ceste na os i pri statičnih pogojih

FM

skupna normalna statična reakcija površine ceste na vsa kolesa (vlečnega) vozila na motorni pogon

FMnd
   (1)

skupna normalna statična reakcija površine ceste na nezavirane in negnane osi vozila na motorni pogon

FMd
   (1)

skupna normalna statična reakcija površine ceste na nezavirane in gnane osi vozila na motorni pogon

FR

skupna normalna statična reakcija površine ceste na vsa kolesa priklopnika

FRdyn

skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na osi polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo

FWM
   (1)

0,01 FMnd + 0,015 FMd

G

gravitacijski pospešek (9,81 m/s2)

H

višina težišča, ki jo določi proizvajalec in potrdi tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse

hD

višina vlečnega ojesa (vrtljivi zglob na priklopniku)

hK

višina spoja vlečnega sedla (kraljevi čep)

hR

višina težišča priklopnika

K

koeficient oprijema med pnevmatiko in cesto

kf

faktor k ene sprednje osi

kH

vrednost k, določena na površini z visoko oprijemljivostjo

kI

vrednost k, določena na osi i za vozilo s protiblokirnim sistemom kategorije 3

kL

vrednost k, določena na površini z nizko oprijemljivostjo

klock

vrednost oprijema pri 100-odstotnem zdrsu

kM

faktor k vozila na motorni pogon

kpeak

največja vrednost krivulje izkoristka oprijema v odvisnosti od zdrsa

kr

faktor k ene zadnje osi

kR

faktor k priklopnika

P

masa posameznega vozila [kg]

R

razmerje med kpeak in klock

t

čas [s]

tm

povprečna vrednost t

tmin

najmanjša vrednost t

z

zavorno razmerje

zAL

zavorno razmerje z vozila z delujočim protiblokirnim sistemom

zC

zavorno razmerje z skupine vozil, če je zaviran le priklopnik z nedelujočim protiblokirnim sistemom

zCAL

zavorno razmerje z skupine vozil, če je zaviran le priklopnik z delujočim protiblokirnim sistemom

zCmax

največja vrednost zC

zCmaxi

največja vrednost zC s samo eno zavirano osjo i priklopnika

zm

povprečno zavorno razmerje

zmax

največja vrednost z

zMALS

zAL vozila na motorni pogon na „deljeni površini“

zR

zavorno razmerje z priklopnika z nedelujočim protiblokirnim sistemom

zRAL

zAL priklopnika pri zaviranju vseh osi, če je vlečno vozilo nezavirano in motor izključen

zRALH

zRAL na površini z visokim koeficientom oprijema

zRALL

zRAL na površini z nizkim koeficientom oprijema

zRALS

zRAL na deljeni površini

zRH

zR na površini z visokim koeficientom oprijema

zRL

zR na površini z nizkim koeficientom oprijema

zRHmax

največja vrednost zRH

zRLmax

največja vrednost zRL

zRmax

največja vrednost zR

---

(1)  FMnd in FMd za dvoosna vozila na motorni pogon: ta simbola se lahko poenostavita v ustrezne simbole Fi.

DODATEK 2

IZKORISTEK OPRIJEMA

1.   METODA MERJENJA ZA VOZILA NA MOTORNI POGON

1.1   Določanje koeficienta oprijema (k)

| 1.1.1 | Koeficient oprijema (k) se določi kot kvocient največjih zavornih sil brez blokiranja koles in ustrezne dinamične obremenitve na zavirani osi. |
| --- | --- |

1.1.1

Koeficient oprijema (k) se določi kot kvocient največjih zavornih sil brez blokiranja koles in ustrezne dinamične obremenitve na zavirani osi.

| 1.1.2 | Med preskusom je treba zavore uporabiti samo na eni osi preskušanega vozila pri začetni hitrosti 50 km/h. Zavorne sile morajo biti porazdeljene med kolesa osi tako, da se doseže največji zavorni učinek. Protiblokirni sistem mora biti med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h izklopljen ali ne sme delovati. |
| --- | --- |

1.1.2

Med preskusom je treba zavore uporabiti samo na eni osi preskušanega vozila pri začetni hitrosti 50 km/h. Zavorne sile morajo biti porazdeljene med kolesa osi tako, da se doseže največji zavorni učinek. Protiblokirni sistem mora biti med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h izklopljen ali ne sme delovati.

| 1.1.3 | Za določanje največjega zavornega razmerja vozila (zmax) je treba izvesti več preskusov pri različnih višinah tlaka v vodih. Med vsakim preskusom je treba vzdrževati nespremenljivo vhodno silo, zavorno razmerje pa se določi glede na čas (t), porabljen za zmanjšanje hitrosti s 40 km/h na 20 km/h, s pomočjo enačbe:
  zmax je najvišja vrednost z; čas t je izražen v sekundah. |
| --- | --- |

1.1.3

Za določanje največjega zavornega razmerja vozila (zmax) je treba izvesti več preskusov pri različnih višinah tlaka v vodih. Med vsakim preskusom je treba vzdrževati nespremenljivo vhodno silo, zavorno razmerje pa se določi glede na čas (t), porabljen za zmanjšanje hitrosti s 40 km/h na 20 km/h, s pomočjo enačbe:

zmax je najvišja vrednost z; čas t je izražen v sekundah.

Formula

| 1.1.3.1 | Blokiranje koles lahko nastopi pri hitrosti nižji od 20 km/h. |
| --- | --- |

1.1.3.1

Blokiranje koles lahko nastopi pri hitrosti nižji od 20 km/h.

| 1.1.3.2 | Začne se z najnižjo izmerjeno vrednostjo t, označeno kot tmin, nato se izberejo tri vrednosti t med tmin in 1,05 tmin ter se izračuna njihova aritmetična srednja vrednost tm, nato se izračuna



  Če se izkaže, da zgoraj določenih treh vrednosti iz praktičnih razlogov ni mogoče doseči, se lahko uporabi najnižji čas tmin. Vendar zahteve iz odstavka 1.3 spodaj še vedno veljajo. |
| --- | --- |

1.1.3.2

Začne se z najnižjo izmerjeno vrednostjo t, označeno kot tmin, nato se izberejo tri vrednosti t med tmin in 1,05 tmin ter se izračuna njihova aritmetična srednja vrednost tm, nato se izračuna

Formula

Če se izkaže, da zgoraj določenih treh vrednosti iz praktičnih razlogov ni mogoče doseči, se lahko uporabi najnižji čas tmin. Vendar zahteve iz odstavka 1.3 spodaj še vedno veljajo.

| 1.1.4 | Zavorne sile je treba izračunati iz izmerjenega zavornega razmerja in kotalnega upora nezaviranih osi, ki sta enaka 0,015 in 0,010 statične obremenitve osi za gnano in negnano os. |
| --- | --- |

1.1.4

Zavorne sile je treba izračunati iz izmerjenega zavornega razmerja in kotalnega upora nezaviranih osi, ki sta enaka 0,015 in 0,010 statične obremenitve osi za gnano in negnano os.

| 1.1.5 | Dinamična obremenitev osi se določi z enačbami iz Priloge 10 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.1.5

Dinamična obremenitev osi se določi z enačbami iz Priloge 10 k temu pravilniku.

| 1.1.6 | Vrednost k je treba zaokrožiti na tri decimalna mesta. |
| --- | --- |

1.1.6

Vrednost k je treba zaokrožiti na tri decimalna mesta.

| 1.1.7 | Nato se preskus ponovi za druge osi, kot je določeno v odstavkih od 1.1.1 do 1.1.6 zgoraj (glede izjem glej odstavka 1.4 in 1.5 spodaj). |
| --- | --- |

1.1.7

Nato se preskus ponovi za druge osi, kot je določeno v odstavkih od 1.1.1 do 1.1.6 zgoraj (glede izjem glej odstavka 1.4 in 1.5 spodaj).

| 1.1.8 | Na primer, pri dvoosnem vozilu s pogonom na zadnja kolesa in z zavirano prednjo osjo (1) se koeficient oprijema (k) izračuna na naslednji način: |
| --- | --- |

1.1.8

Na primer, pri dvoosnem vozilu s pogonom na zadnja kolesa in z zavirano prednjo osjo (1) se koeficient oprijema (k) izračuna na naslednji način:

Formula

| 1.1.9 | En koeficient se določi za prednjo os kf in en za zadnjo os kr. |
| --- | --- |

1.1.9

En koeficient se določi za prednjo os kf in en za zadnjo os kr.

1.2   Določanje izkoriščenega oprijema (ε)

| 1.2.1 | Izkoriščeni oprijem (ε) se določi kot kvocient največjega zavornega razmerja z delujočim protiblokirnim zavornim sistemom (zAL) in koeficientom oprijema (kM), tj. |
| --- | --- |

1.2.1

Izkoriščeni oprijem (ε) se določi kot kvocient največjega zavornega razmerja z delujočim protiblokirnim zavornim sistemom (zAL) in koeficientom oprijema (kM), tj.

Formula

| 1.2.2 | Od začetne hitrosti vozila 55 km/h se največje zavorno razmerje (zAL) izmeri z maksimalnim uravnavanjem zavorne sile s protiblokirnim zavornim sistemom in temelji na povprečni vrednosti treh preskusov, kot je določeno v odstavku 1.1.3 tega dodatka, pri čemer je uporabljen čas, potreben za zmanjšanje hitrosti s 45 km/h na 15 km/h, z naslednjo enačbo: |
| --- | --- |

1.2.2

Od začetne hitrosti vozila 55 km/h se največje zavorno razmerje (zAL) izmeri z maksimalnim uravnavanjem zavorne sile s protiblokirnim zavornim sistemom in temelji na povprečni vrednosti treh preskusov, kot je določeno v odstavku 1.1.3 tega dodatka, pri čemer je uporabljen čas, potreben za zmanjšanje hitrosti s 45 km/h na 15 km/h, z naslednjo enačbo:

Formula

| 1.2.3 | Koeficient oprijema kM se določi s povečevanjem dinamičnih obremenitev osi:



  pri čemer je: |
| --- | --- |

1.2.3

Koeficient oprijema kM se določi s povečevanjem dinamičnih obremenitev osi:

Formula

pri čemer je:

Formula

Formula

| 1.2.4 | Vrednost ε je treba zaokrožiti na dve decimalni mesti. |
| --- | --- |

1.2.4

Vrednost ε je treba zaokrožiti na dve decimalni mesti.

| 1.2.5 | Pri vozilu, opremljenem s protiblokirnim sistemom kategorije 1 ali 2, vrednost zAL temelji na celotnem vozilu z delujočim protiblokirnim sistemom, izkoriščeni oprijem (ε) pa se izračuna z enako enačbo, kot je navedena v odstavku 1.2.1 tega dodatka. |
| --- | --- |

1.2.5

Pri vozilu, opremljenem s protiblokirnim sistemom kategorije 1 ali 2, vrednost zAL temelji na celotnem vozilu z delujočim protiblokirnim sistemom, izkoriščeni oprijem (ε) pa se izračuna z enako enačbo, kot je navedena v odstavku 1.2.1 tega dodatka.

| 1.2.6 | Pri vozilu, opremljenem s protiblokirnim sistemom kategorije 3, se vrednost zAL izmeri na vsaki osi, ki ima vsaj eno neposredno upravljano kolo. Na primer, pri dvoosnih vozilih s pogonom na zadnja kolesa in protiblokirnim sistemom, ki deluje le na zadnjo os (2), se izkoriščeni oprijem (ε) izračuna na naslednji način:



  Ta izračun je treba narediti za vsako os, ki ima vsaj eno neposredno upravljano kolo. |
| --- | --- |

1.2.6

Pri vozilu, opremljenem s protiblokirnim sistemom kategorije 3, se vrednost zAL izmeri na vsaki osi, ki ima vsaj eno neposredno upravljano kolo. Na primer, pri dvoosnih vozilih s pogonom na zadnja kolesa in protiblokirnim sistemom, ki deluje le na zadnjo os (2), se izkoriščeni oprijem (ε) izračuna na naslednji način:

Formula

Ta izračun je treba narediti za vsako os, ki ima vsaj eno neposredno upravljano kolo.

1.3   Če je ε > 1,00, se meritve koeficientov oprijema ponovijo. Dopustna je razlika 10 %.

1.4   Pri vozilih na motorni pogon, opremljenih s tremi osmi, se za določanje vrednosti k za vozilo uporablja samo os, ki ni povezana s tandem osjo (1).

1.5   Pri vozilih kategorij N2 in N3 z medosno razdaljo, ki je manjša od 3,80 m in ima h/E ≥ 0,25, ni treba določiti koeficienta oprijema za zadnjo os.

| 1.5.1 | V tem primeru se izkoriščeni oprijem (ε) določi kot kvocient največjega zavornega razmerja (zAL) z delujočim protiblokirnim sistemom in koeficientom oprijema (kf), tj. |
| --- | --- |

1.5.1

V tem primeru se izkoriščeni oprijem (ε) določi kot kvocient največjega zavornega razmerja (zAL) z delujočim protiblokirnim sistemom in koeficientom oprijema (kf), tj.

Formula

2.   METODA MERJENJA ZA PRIKLOPNIKE

2.1   Splošno

| 2.1.1 | Koeficient oprijema (k) se določi kot kvocient največjih zavornih sil brez blokiranja koles in ustrezne dinamične obremenitve na zavirani osi. |
| --- | --- |

2.1.1

Koeficient oprijema (k) se določi kot kvocient največjih zavornih sil brez blokiranja koles in ustrezne dinamične obremenitve na zavirani osi.

| 2.1.2 | Zavore se uporabijo samo na eni osi preskušanega priklopnika pri začetni hitrosti 50 km/h. Zavorne sile morajo biti porazdeljene med kolesa osi tako, da se doseže največji zavorni učinek. Protiblokirni sistem mora biti med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h izklopljen ali ne sme delovati. |
| --- | --- |

2.1.2

Zavore se uporabijo samo na eni osi preskušanega priklopnika pri začetni hitrosti 50 km/h. Zavorne sile morajo biti porazdeljene med kolesa osi tako, da se doseže največji zavorni učinek. Protiblokirni sistem mora biti med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h izklopljen ali ne sme delovati.

| 2.1.3 | Za določanje največjega zavornega razmerja skupine vozil (zCmax), pri čemer se zavira samo priklopnik, je treba izvesti več preskusov pri različnih višinah tlaka v vodih. Med vsakim preskusom je treba vzdrževati nespremenljivo vhodno silo, zavorno razmerje pa se določi glede na čas (t), porabljen za zmanjšanje hitrosti s 40 km/h na 20 km/h, s pomočjo enačbe: |
| --- | --- |

2.1.3

Za določanje največjega zavornega razmerja skupine vozil (zCmax), pri čemer se zavira samo priklopnik, je treba izvesti več preskusov pri različnih višinah tlaka v vodih. Med vsakim preskusom je treba vzdrževati nespremenljivo vhodno silo, zavorno razmerje pa se določi glede na čas (t), porabljen za zmanjšanje hitrosti s 40 km/h na 20 km/h, s pomočjo enačbe:

Formula

| 2.1.3.1 | Blokiranje koles lahko nastopi pri hitrosti, nižji od 20 km/h. |
| --- | --- |

2.1.3.1

Blokiranje koles lahko nastopi pri hitrosti, nižji od 20 km/h.

| 2.1.3.2 | Začne se z najnižjo izmerjeno vrednostjo t, označeno kot tmin, nato se izberejo tri vrednosti t med tmin in 1,05 tmin ter se izračuna njihova aritmetična srednja vrednost tm, nato se izračuna



  Če se izkaže, da zgoraj določenih treh vrednosti iz praktičnih razlogov ni mogoče doseči, se lahko uporabi najnižji čas tmin. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Začne se z najnižjo izmerjeno vrednostjo t, označeno kot tmin, nato se izberejo tri vrednosti t med tmin in 1,05 tmin ter se izračuna njihova aritmetična srednja vrednost tm, nato se izračuna

Formula

Če se izkaže, da zgoraj določenih treh vrednosti iz praktičnih razlogov ni mogoče doseči, se lahko uporabi najnižji čas tmin.

| 2.1.4 | Izkoriščeni oprijem (ε) se izračuna z enačbo:



  Vrednost k je treba določiti v skladu z odstavkom 2.2.3 tega dodatka za priklopnike ali v skladu z odstavkom 2.3.1 tega dodatka za polpriklopnike. |
| --- | --- |

2.1.4

Izkoriščeni oprijem (ε) se izračuna z enačbo:

Formula

Vrednost k je treba določiti v skladu z odstavkom 2.2.3 tega dodatka za priklopnike ali v skladu z odstavkom 2.3.1 tega dodatka za polpriklopnike.

| 2.1.5 | Če je ε > 1,00, je treba meritve koeficientov oprijema ponoviti. Dopustna je razlika 10 %. |
| --- | --- |

2.1.5

Če je ε > 1,00, je treba meritve koeficientov oprijema ponoviti. Dopustna je razlika 10 %.

| 2.1.6 | Največje zavorno razmerje (zRAL) je treba izmeriti z maksimalnim uravnavanjem zavorne sile protiblokirnega zavornega sistema in pri nezaviranem vlečnem vozilu, pri čemer temelji na povprečni vrednosti treh preskusov, kot določa odstavek 2.1.3 tega dodatka. |
| --- | --- |

2.1.6

Največje zavorno razmerje (zRAL) je treba izmeriti z maksimalnim uravnavanjem zavorne sile protiblokirnega zavornega sistema in pri nezaviranem vlečnem vozilu, pri čemer temelji na povprečni vrednosti treh preskusov, kot določa odstavek 2.1.3 tega dodatka.

2.2   Priklopniki

| 2.2.1 | Meritve vrednosti k (ko je protiblokirni sistem izklopljen ali ne deluje, med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h) se izvajajo za prednje in zadnje osi.
  Za eno prednjo os i:









  Za eno zadnjo os i: |
| --- | --- |

2.2.1

Meritve vrednosti k (ko je protiblokirni sistem izklopljen ali ne deluje, med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h) se izvajajo za prednje in zadnje osi.

Za eno prednjo os i:

Formula

Formula

Formula

Za eno zadnjo os i:

Formula

Formula

Formula

| 2.2.2 | Vrednosti kf in kr se zaokrožijo na tri decimalna mesta. |
| --- | --- |

2.2.2

Vrednosti kf in kr se zaokrožijo na tri decimalna mesta.

| 2.2.3 | Koeficient oprijema kR se določi sorazmerno z dinamičnimi obremenitvami osi. |
| --- | --- |

2.2.3

Koeficient oprijema kR se določi sorazmerno z dinamičnimi obremenitvami osi.

Formula

| 2.2.4 | Meritve vrednosti zRAL (z delujočim protiblokirnim sistemom)



  zRAL je treba določiti na površini ceste z visokim koeficientom oprijema, za vozila s protiblokirnim sistemom kategorije A pa tudi na površini ceste z nizkim koeficientom oprijema. |
| --- | --- |

2.2.4

Meritve vrednosti zRAL (z delujočim protiblokirnim sistemom)

Formula

zRAL je treba določiti na površini ceste z visokim koeficientom oprijema, za vozila s protiblokirnim sistemom kategorije A pa tudi na površini ceste z nizkim koeficientom oprijema.

2.3   Polpriklopniki in priklopniki s centralno osjo

| 2.3.1 | Meritve vrednosti k (ko je protiblokirni sistem izklopljen ali ne deluje, med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h) se izvajajo, ko so kolesa nameščena le na eno os, z drugih osi pa se kolesa snamejo. |
| --- | --- |

2.3.1

Meritve vrednosti k (ko je protiblokirni sistem izklopljen ali ne deluje, med hitrostjo 40 km/h in 20 km/h) se izvajajo, ko so kolesa nameščena le na eno os, z drugih osi pa se kolesa snamejo.

Formula

Formula

Formula

| 2.3.2 | Meritve vrednosti zRAL (ko protiblokirni sistem deluje) se izvajajo, ko so na osi nameščena vsa kolesa.









  zRAL je treba določiti na površini ceste z visokim koeficientom oprijema, za vozila s protiblokirnim sistemom kategorije A pa tudi na površini ceste z nizkim koeficientom oprijema. |
| --- | --- |

2.3.2

Meritve vrednosti zRAL (ko protiblokirni sistem deluje) se izvajajo, ko so na osi nameščena vsa kolesa.

Formula

Formula

Formula

zRAL je treba določiti na površini ceste z visokim koeficientom oprijema, za vozila s protiblokirnim sistemom kategorije A pa tudi na površini ceste z nizkim koeficientom oprijema.

---

(1)  Dokler se ne sprejme enoten preskusni postopek, se je treba pri vozilih z več kot tremi osmi in pri posebnih vozilih posvetovati s tehnično službo.

DODATEK 3

ZAVORNI UČINEK NA POVRŠINAH CEST Z RAZLIČNIM OPRIJEMOM

1.   VOZILA NA MOTORNI POGON

| 1.1 | Predpisano zavorno razmerje iz odstavka 5.3.5 te priloge se lahko izračuna glede na izračunani koeficient oprijema na dveh površinah cest, na katerih se izvaja preskus. Ti dve površini cest morata izpolnjevati pogoje, predpisane v odstavku 5.3.4 te priloge. |
| --- | --- |

1.1

Predpisano zavorno razmerje iz odstavka 5.3.5 te priloge se lahko izračuna glede na izračunani koeficient oprijema na dveh površinah cest, na katerih se izvaja preskus. Ti dve površini cest morata izpolnjevati pogoje, predpisane v odstavku 5.3.4 te priloge.

| 1.2 | Koeficient oprijema (kH in kL) površin cest z visokim in nizkim koeficientom oprijema je treba določiti v skladu z določbami odstavka 1.1 Dodatka 2 k tej prilogi. |
| --- | --- |

1.2

Koeficient oprijema (kH in kL) površin cest z visokim in nizkim koeficientom oprijema je treba določiti v skladu z določbami odstavka 1.1 Dodatka 2 k tej prilogi.

| 1.3 | Zavorno razmerje (zMALS) pri obremenjenih vozilih na motorni pogon se izračuna:

  and zMALS ≥ kL |
| --- | --- |

1.3

Zavorno razmerje (zMALS) pri obremenjenih vozilih na motorni pogon se izračuna:

Formula and zMALS ≥ kL

2.   PRIKLOPNIKI

| 2.1 | Zavorno razmerje iz odstavka 6.3.2 te priloge se lahko izračuna glede na izračunani zavorni razmerji zRALH in zRALL na dveh površinah cest, na katerih se izvajajo preskusi, pri čemer protiblokirni sistem deluje. Ti dve površini cest morata izpolnjevati pogoje, predpisane v odstavku 6.3.2 te priloge. |
| --- | --- |

2.1

Zavorno razmerje iz odstavka 6.3.2 te priloge se lahko izračuna glede na izračunani zavorni razmerji zRALH in zRALL na dveh površinah cest, na katerih se izvajajo preskusi, pri čemer protiblokirni sistem deluje. Ti dve površini cest morata izpolnjevati pogoje, predpisane v odstavku 6.3.2 te priloge.

| 2.2 | Zavorno razmerje zRALS se izračuna:



  in



  Če je εH > 0,95, se uporablja εH = 0,95. |
| --- | --- |

2.2

Zavorno razmerje zRALS se izračuna:

Formula

in

Formula

Če je εH > 0,95, se uporablja εH = 0,95.

DODATEK 4

METODA IZBIRANJA POVRŠINE CESTE Z NIZKIM KOEFICIENTOM OPRIJEMA

| 1. | Podrobnosti o koeficientu oprijema površine ceste, ki je izbrana v skladu z odstavkom 5.1.1.2 te priloge, se predložijo tehnični službi. |
| --- | --- |

1.

Podrobnosti o koeficientu oprijema površine ceste, ki je izbrana v skladu z odstavkom 5.1.1.2 te priloge, se predložijo tehnični službi.

| 1.1 | Ti podatki morajo vsebovati krivuljo koeficienta oprijema v primerjavi z zdrsom (zdrs od 0 do 100 %) za približno hitrost 40 km/h (1). |
| --- | --- |

1.1

Ti podatki morajo vsebovati krivuljo koeficienta oprijema v primerjavi z zdrsom (zdrs od 0 do 100 %) za približno hitrost 40 km/h (1).

| 1.1.1 | Najvišjo vrednost krivulje predstavlja kpeak, vrednost pri 100-odstotnem zdrsu pa predstavlja klock. |
| --- | --- |

1.1.1

Najvišjo vrednost krivulje predstavlja kpeak, vrednost pri 100-odstotnem zdrsu pa predstavlja klock.

| 1.1.2 | Razmerje R se določi kot kvocient kpeak in klock. |
| --- | --- |

1.1.2

Razmerje R se določi kot kvocient kpeak in klock.

Formula

| 1.1.3 | Vrednost R se zaokroži na eno decimalno mesto. |
| --- | --- |

1.1.3

Vrednost R se zaokroži na eno decimalno mesto.

| 1.1.4 | Razmerje R površine ceste, ki se uporabi za preskus, mora biti med 1,0 in 2,0 (2). |
| --- | --- |

1.1.4

Razmerje R površine ceste, ki se uporabi za preskus, mora biti med 1,0 in 2,0 (2).

| 2. | Pred preskusom mora tehnična služba zagotoviti, da izbrana površina ceste izpolnjuje posebne zahteve, zato jo je treba obvestiti o naslednjem:






  (a) | preskusni metodi za določanje vrednosti R; |
| --- | --- | --- |

2.

Pred preskusom mora tehnična služba zagotoviti, da izbrana površina ceste izpolnjuje posebne zahteve, zato jo je treba obvestiti o naslednjem:

(a)

preskusni metodi za določanje vrednosti R;

| (b) | tipu vozila (vozilo na motorni pogon, priklopnik itd.); |
| --- | --- |

(b)

tipu vozila (vozilo na motorni pogon, priklopnik itd.);

| (c) | obremenitvah osi in pnevmatikah (preskusiti je treba različne obremenitve in različne pnevmatike ter rezultate predložiti tehnični službi, ki se odloči, ali so reprezentativni za vozilo v postopku homologacije). |
| --- | --- |

(c)

obremenitvah osi in pnevmatikah (preskusiti je treba različne obremenitve in različne pnevmatike ter rezultate predložiti tehnični službi, ki se odloči, ali so reprezentativni za vozilo v postopku homologacije).

| 2.1 | Vrednost R se navede v poročilu o preskusu.
  Umerjanje površine ceste se izvaja vsaj enkrat na leto z reprezentativnim vozilom, da se preveri nespremenljivost vrednosti R. |
| --- | --- |

2.1

Vrednost R se navede v poročilu o preskusu.

Umerjanje površine ceste se izvaja vsaj enkrat na leto z reprezentativnim vozilom, da se preveri nespremenljivost vrednosti R.

---

(1)  Dokler se ne sprejme enoten preskusni postopek za določanje krivulje oprijema za vozila z največjo maso, ki presega 3,5 tone, se lahko uporablja krivulja za osebne avtomobile. V tem primeru se za takšna vozila razmerje med kpeak in klock določi s pomočjo vrednosti kpeak, kot je določena v Dodatku 2 k tej prilogi. Z dovoljenjem tehnične službe se lahko koeficient oprijema, opisan v tem odstavku, določi tudi drugače, če se dokaže enakovrednost vrednosti kpeak in klock.

(2)  Dokler takšne preskusne površine niso povsod na voljo, je po dogovoru s tehnično službo sprejemljivo razmerje R do 2,5.

---

PRILOGA 14

Preskusni pogoji za priklopnike z električnimi zavornimi sistemi

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Za namene naslednjih določb so električni zavorni sistemi delovni zavorni sistemi, ki jih sestavljajo naprava za upravljanje, naprava za elektromehanski prenos in torne zavore. Električna naprava za uravnavanje električne napetosti priklopnika mora biti nameščena na priklopniku. |
| --- | --- |

1.1

Za namene naslednjih določb so električni zavorni sistemi delovni zavorni sistemi, ki jih sestavljajo naprava za upravljanje, naprava za elektromehanski prenos in torne zavore. Električna naprava za uravnavanje električne napetosti priklopnika mora biti nameščena na priklopniku.

| 1.2 | Električno energijo, potrebno za električni zavorni sistem, priklopniku dovaja vlečno vozilo. |
| --- | --- |

1.2

Električno energijo, potrebno za električni zavorni sistem, priklopniku dovaja vlečno vozilo.

| 1.3 | Električni zavorni sistemi morajo začeti delovati, ko se aktivira delovni zavorni sistem vlečnega vozila. |
| --- | --- |

1.3

Električni zavorni sistemi morajo začeti delovati, ko se aktivira delovni zavorni sistem vlečnega vozila.

| 1.4 | Nazivna napetost mora biti 12 V. |
| --- | --- |

1.4

Nazivna napetost mora biti 12 V.

| 1.5 | Največja poraba toka ne sme presegati 15 A. |
| --- | --- |

1.5

Največja poraba toka ne sme presegati 15 A.

| 1.6 | Električna povezava električnega zavornega sistema z vlečnim vozilom sestoji iz povezave posebnega vtikača in vtičnice ... (1), katere vtikač ni združljiv z vtičnicami svetlobne opreme vozila. Vtikač je treba skupaj s kablom namestiti na priklopnik. |
| --- | --- |

1.6

Električna povezava električnega zavornega sistema z vlečnim vozilom sestoji iz povezave posebnega vtikača in vtičnice ... (1), katere vtikač ni združljiv z vtičnicami svetlobne opreme vozila. Vtikač je treba skupaj s kablom namestiti na priklopnik.

2.   POGOJI, KI SE NANAŠAJO NA PRIKLOPNIK

| 2.1 | Če je na priklopniku akumulator, ki ga napaja naprava vlečnega vozila, ga je treba med zaviranjem z delovno zavoro priklopnika ločiti od napajalnega voda. |
| --- | --- |

2.1

Če je na priklopniku akumulator, ki ga napaja naprava vlečnega vozila, ga je treba med zaviranjem z delovno zavoro priklopnika ločiti od napajalnega voda.

| 2.2 | Pri priklopnikih, katerih masa neobremenjenega vozila je manjša od 75 % njihove največje mase, se mora zavorna sila uravnavati samodejno glede na pogoje obremenitve priklopnika. |
| --- | --- |

2.2

Pri priklopnikih, katerih masa neobremenjenega vozila je manjša od 75 % njihove največje mase, se mora zavorna sila uravnavati samodejno glede na pogoje obremenitve priklopnika.

| 2.3 | Električni zavorni sistemi morajo biti takšni, da se kljub padcu napetosti v veznih vodih na 7 V vzdržuje zavorni učinek, ki znaša 20 % sile, ki ustreza največji statični obremenitvi osi (njihovi vsoti). |
| --- | --- |

2.3

Električni zavorni sistemi morajo biti takšni, da se kljub padcu napetosti v veznih vodih na 7 V vzdržuje zavorni učinek, ki znaša 20 % sile, ki ustreza največji statični obremenitvi osi (njihovi vsoti).

| 2.4 | Naprave za upravljanje zavorne sile, ki se odzivajo na vzdolžni naklon v smeri vožnje (nihalo, sistem mase in vzmeti, tekočinsko-vztrajnostno stikalo), morajo biti pritrjene na šasijo, če ima priklopnik več kot eno os in navpično nastavljivo vlečno napravo. Pri priklopnikih z eno osjo in priklopnikih s tandem osmi, kjer je razmik osi krajši od 1 metra, morajo biti te naprave za upravljanje opremljene z mehanizmom, ki označuje njeno vodoravno lego (npr. libela), in morajo biti ročno nastavljive, kar omogoča, da je mehanizem naravnan na vodoravni ravnini v smeri vožnje vozila. |
| --- | --- |

2.4

Naprave za upravljanje zavorne sile, ki se odzivajo na vzdolžni naklon v smeri vožnje (nihalo, sistem mase in vzmeti, tekočinsko-vztrajnostno stikalo), morajo biti pritrjene na šasijo, če ima priklopnik več kot eno os in navpično nastavljivo vlečno napravo. Pri priklopnikih z eno osjo in priklopnikih s tandem osmi, kjer je razmik osi krajši od 1 metra, morajo biti te naprave za upravljanje opremljene z mehanizmom, ki označuje njeno vodoravno lego (npr. libela), in morajo biti ročno nastavljive, kar omogoča, da je mehanizem naravnan na vodoravni ravnini v smeri vožnje vozila.

| 2.5 | Rele za vklapljanje zavornega toka v skladu z odstavkom 5.2.1.19.2 tega pravilnika, ki je povezan z vodom za vklop zavore, mora biti nameščen na priklopnik. |
| --- | --- |

2.5

Rele za vklapljanje zavornega toka v skladu z odstavkom 5.2.1.19.2 tega pravilnika, ki je povezan z vodom za vklop zavore, mora biti nameščen na priklopnik.

| 2.6 | Za vtikač mora biti na razpolago slepa vtičnica. |
| --- | --- |

2.6

Za vtikač mora biti na razpolago slepa vtičnica.

| 2.7 | Na napravi za upravljanje mora biti kontrolna svetilka, ki zasveti pri vsaki uporabi zavor in opozarja na pravilno delovanje električnega zavornega sistema priklopnika. |
| --- | --- |

2.7

Na napravi za upravljanje mora biti kontrolna svetilka, ki zasveti pri vsaki uporabi zavor in opozarja na pravilno delovanje električnega zavornega sistema priklopnika.

3.   ZAVORNI UČINEK

| 3.1 | Električni zavorni sistemi se morajo odzvati na pojemek skupine vlečnega vozila in priklopnika, ki ne presega 0,4 m/s2. |
| --- | --- |

3.1

Električni zavorni sistemi se morajo odzvati na pojemek skupine vlečnega vozila in priklopnika, ki ne presega 0,4 m/s2.

| 3.2 | Zavorni učinek se lahko začne z začetno zavorno silo, ki ni višja od 10 % sile, ki ustreza največji dovoljeni statični obremenitvi osi (njihovi vsoti), in ni višja od 13 % sile, ki ustreza statični obremenitvi osi (njihovi vsoti) neobremenjenega priklopnika. |
| --- | --- |

3.2

Zavorni učinek se lahko začne z začetno zavorno silo, ki ni višja od 10 % sile, ki ustreza največji dovoljeni statični obremenitvi osi (njihovi vsoti), in ni višja od 13 % sile, ki ustreza statični obremenitvi osi (njihovi vsoti) neobremenjenega priklopnika.

| 3.3 | Zavorne sile se lahko povečujejo tudi postopoma. Pri zavornih silah, ki so večje od sil iz odstavka 3.2 te priloge, to postopno povečevanje ne sme biti večje od 6 % sile, ki ustreza največji statični obremenitvi osi (njihovi vsoti), in ne večje od 8 % sile, ki ustreza statični obremenitvi osi (njihovi vsoti) neobremenjenega priklopnika.
  Pri priklopnikih z enojno osjo z največjo maso, ki ne presega 1,5 tone, prvi korak ne sme presegati 7 % sile, ki ustreza največji statični obremenitvi osi priklopnika (njihovi vsoti). Za naslednje korake je dovoljeno 1-odstotno zvišanje te vrednosti (primer: prvi korak 7 %, drugi korak 8 %, tretji korak 9 % itd.; noben nadaljnji korak ne sme preseči zgornje meje 10 %). Za namene teh določb se dvoosni priklopnik z medosno razdaljo, ki je krajša od 1 m, šteje za priklopnik z enojno osjo. |
| --- | --- |

3.3

Zavorne sile se lahko povečujejo tudi postopoma. Pri zavornih silah, ki so večje od sil iz odstavka 3.2 te priloge, to postopno povečevanje ne sme biti večje od 6 % sile, ki ustreza največji statični obremenitvi osi (njihovi vsoti), in ne večje od 8 % sile, ki ustreza statični obremenitvi osi (njihovi vsoti) neobremenjenega priklopnika.

Pri priklopnikih z enojno osjo z največjo maso, ki ne presega 1,5 tone, prvi korak ne sme presegati 7 % sile, ki ustreza največji statični obremenitvi osi priklopnika (njihovi vsoti). Za naslednje korake je dovoljeno 1-odstotno zvišanje te vrednosti (primer: prvi korak 7 %, drugi korak 8 %, tretji korak 9 % itd.; noben nadaljnji korak ne sme preseči zgornje meje 10 %). Za namene teh določb se dvoosni priklopnik z medosno razdaljo, ki je krajša od 1 m, šteje za priklopnik z enojno osjo.

| 3.4 | Predpisana zavorna sila priklopnika, ki znaša vsaj 50 % sile, ki ustreza njegovi največji skupni obremenitvi osi, se določi – z največjo maso – ko je povprečni polni pojemek skupine vlačilec/priklopnik največ 5,9 m/s2 za priklopnike z enojno osjo in največ 5,6 m/s2 za večosne priklopnike. Priklopniki s tandem osmi, pri katerih je razmik osi krajši od 1 m, se prav tako štejejo za enoosne priklopnike v smislu te določbe. Poleg tega se morajo upoštevati mejne vrednosti, določene v dodatku k tej prilogi. Če se zavorna sila uravnava stopenjsko, morajo posamezni koraki potekati v obsegu, ki je prikazan v dodatku k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.4

Predpisana zavorna sila priklopnika, ki znaša vsaj 50 % sile, ki ustreza njegovi največji skupni obremenitvi osi, se določi – z največjo maso – ko je povprečni polni pojemek skupine vlačilec/priklopnik največ 5,9 m/s2 za priklopnike z enojno osjo in največ 5,6 m/s2 za večosne priklopnike. Priklopniki s tandem osmi, pri katerih je razmik osi krajši od 1 m, se prav tako štejejo za enoosne priklopnike v smislu te določbe. Poleg tega se morajo upoštevati mejne vrednosti, določene v dodatku k tej prilogi. Če se zavorna sila uravnava stopenjsko, morajo posamezni koraki potekati v obsegu, ki je prikazan v dodatku k tej prilogi.

| 3.5 | Preskus se izvaja pri začetni hitrosti 60 km/h. |
| --- | --- |

3.5

Preskus se izvaja pri začetni hitrosti 60 km/h.

| 3.6 | Samodejno zaviranje priklopnika mora biti zagotovljeno v skladu s pogoji iz odstavka 5.2.2.9 tega pravilnika. Če samodejno zaviranje za svoje delovanje potrebuje električno energijo, mora biti za izpolnitev zgoraj navedenih pogojev zagotovljena zavorna sila priklopnika, ki znaša vsaj 25 % največje skupne obremenitve osi in traja vsaj 15 minut. |
| --- | --- |

3.6

Samodejno zaviranje priklopnika mora biti zagotovljeno v skladu s pogoji iz odstavka 5.2.2.9 tega pravilnika. Če samodejno zaviranje za svoje delovanje potrebuje električno energijo, mora biti za izpolnitev zgoraj navedenih pogojev zagotovljena zavorna sila priklopnika, ki znaša vsaj 25 % največje skupne obremenitve osi in traja vsaj 15 minut.

---

(1)  V proučevanju. Dokler niso določene značilnosti te posebne povezave, tip, ki se uporablja, navede nacionalni organ, ki podeljuje homologacijo.

DODATEK

Združljivost zavornega razmerja priklopnika in povprečnega polnega pojemka skupine vlečnega vozila in priklopnika (obremenjen ali neobremenjen priklopnik)

Image

Opombe:

| 1. | Omejitve, prikazane v diagramu, veljajo za obremenjene in neobremenjene priklopnike. Če masa neobremenjenega priklopnika presega 75 % njegove največje mase, veljajo omejitve le za obremenjeno stanje. |
| --- | --- |

1.

Omejitve, prikazane v diagramu, veljajo za obremenjene in neobremenjene priklopnike. Če masa neobremenjenega priklopnika presega 75 % njegove največje mase, veljajo omejitve le za obremenjeno stanje.

| 2. | Omejitve, prikazane v diagramu, ne vplivajo na določbe te priloge glede najmanjšega zahtevanega zavornega učinka. Če je zavorni učinek, dosežen med preskusom v skladu z določbami odstavka 3.4 te priloge, večji od zahtevanega, kljub temu ne sme preseči omejitev, navedenih v zgornjem diagramu.







  TR | = | vsota zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika. |
| --- | --- | --- | --- |
| PR | = | skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa priklopnika. |
| dm | = | povprečen polni pojemek skupine vlečnega vozila in priklopnika. |

2.

Omejitve, prikazane v diagramu, ne vplivajo na določbe te priloge glede najmanjšega zahtevanega zavornega učinka. Če je zavorni učinek, dosežen med preskusom v skladu z določbami odstavka 3.4 te priloge, večji od zahtevanega, kljub temu ne sme preseči omejitev, navedenih v zgornjem diagramu.

TR

=

vsota zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika.

PR

=

skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa priklopnika.

dm

=

povprečen polni pojemek skupine vlečnega vozila in priklopnika.

---

PRILOGA 15

POSTOPEK PRESKUŠANJA ZAVORNIH OBLOG NA VZTRAJNOSTNEM DINAMOMETRU

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Postopek, opisan v tej prilogi, se lahko uporabi v primeru spremembe tipa vozila, ki je posledica namestitve zavornih oblog drugega tipa na vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

1.1

Postopek, opisan v tej prilogi, se lahko uporabi v primeru spremembe tipa vozila, ki je posledica namestitve zavornih oblog drugega tipa na vozila, homologirana v skladu s tem pravilnikom.

| 1.2 | Alternativni tipi zavornih oblog se preverijo tako, da se njihov učinek primerja z učinkom zavornih oblog, s katerimi je bilo vozilo opremljeno v času homologacije in so skladne s sestavnimi deli, opredeljenimi v ustreznem opisnem listu, katerega vzorec je v Prilogi 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.2

Alternativni tipi zavornih oblog se preverijo tako, da se njihov učinek primerja z učinkom zavornih oblog, s katerimi je bilo vozilo opremljeno v času homologacije in so skladne s sestavnimi deli, opredeljenimi v ustreznem opisnem listu, katerega vzorec je v Prilogi 2 k temu pravilniku.

| 1.3 | Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov, lahko po lastni presoji zahteva, da se izvede primerjava učinka zavornih oblog v skladu z ustreznimi določbami Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.3

Tehnična služba, pristojna za izvajanje homologacijskih preskusov, lahko po lastni presoji zahteva, da se izvede primerjava učinka zavornih oblog v skladu z ustreznimi določbami Priloge 4 k temu pravilniku.

| 1.4 | Vlogo za homologacijo, pridobljeno s primerjavo, vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

1.4

Vlogo za homologacijo, pridobljeno s primerjavo, vloži proizvajalec vozila ali njegov pooblaščeni zastopnik.

| 1.5 | V okviru te priloge „vozilo“ pomeni tip vozila, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom in za katerega se zahteva, da je primerjava zadovoljiva. |
| --- | --- |

1.5

V okviru te priloge „vozilo“ pomeni tip vozila, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom in za katerega se zahteva, da je primerjava zadovoljiva.

2.   PRESKUSNA OPREMA

| 2.1 | V preskusu se uporabi dinamometer z naslednjimi značilnostmi:






  2.1.1 | Biti mora sposoben ustvarjati vztrajnost, zahtevano v odstavku 3.1 te priloge, in izpolnjevati zahteve iz odstavkov 1.5, 1.6 in 1.7 Priloge 4 k temu pravilniku glede preskusov tipa I, tipa II in tipa III. |
| --- | --- | --- |

2.1

V preskusu se uporabi dinamometer z naslednjimi značilnostmi:

2.1.1

Biti mora sposoben ustvarjati vztrajnost, zahtevano v odstavku 3.1 te priloge, in izpolnjevati zahteve iz odstavkov 1.5, 1.6 in 1.7 Priloge 4 k temu pravilniku glede preskusov tipa I, tipa II in tipa III.

| 2.1.2 | Nameščene zavore morajo biti popolnoma enake kot zavore zadevnega originalnega tipa vozila. |
| --- | --- |

2.1.2

Nameščene zavore morajo biti popolnoma enake kot zavore zadevnega originalnega tipa vozila.

| 2.1.3 | Hlajenje z zrakom, če se uporablja, mora biti v skladu z odstavkom 3.4 te priloge. |
| --- | --- |

2.1.3

Hlajenje z zrakom, če se uporablja, mora biti v skladu z odstavkom 3.4 te priloge.

| 2.1.4 | Naprave, uporabljene pri izvajanju preskusa, morajo dajati vsaj naslednje podatke:






  2.1.4.1 | stalno beleženje hitrosti vrtenja zavornega koluta ali bobna; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Naprave, uporabljene pri izvajanju preskusa, morajo dajati vsaj naslednje podatke:

2.1.4.1

stalno beleženje hitrosti vrtenja zavornega koluta ali bobna;

| 2.1.4.2 | število vrtljajev, opravljenih v času enega zaviranja do ustavitve, z natančnostjo najmanj 1/8 vrtljaja; |
| --- | --- |

2.1.4.2

število vrtljajev, opravljenih v času enega zaviranja do ustavitve, z natančnostjo najmanj 1/8 vrtljaja;

| 2.1.4.3 | čas zaviranja do ustavitve; |
| --- | --- |

2.1.4.3

čas zaviranja do ustavitve;

| 2.1.4.4 | stalno beleženje temperature, izmerjene v sredini sledi naleganja zavorne obloge ali v sredini debeline zavornega koluta, bobna ali obloge; |
| --- | --- |

2.1.4.4

stalno beleženje temperature, izmerjene v sredini sledi naleganja zavorne obloge ali v sredini debeline zavornega koluta, bobna ali obloge;

| 2.1.4.5 | stalno beleženje tlaka v cevovodu do zavornega valja ali sile na stopalki zavore; |
| --- | --- |

2.1.4.5

stalno beleženje tlaka v cevovodu do zavornega valja ali sile na stopalki zavore;

| 2.1.4.6 | stalno beleženje zavornega navora. |
| --- | --- |

2.1.4.6

stalno beleženje zavornega navora.

3.   PRESKUSNI POGOJI

| 3.1 | Dinamometer mora biti nastavljen čimbolj točno z dovoljenim odstopanjem ± 5 % na rotacijsko vztrajnost, ki je enakovredna tistemu delu skupne vztrajnosti vozila, ki jo zavirajo ustrezna kolesa, v skladu z naslednjo enačbo:
  I = MR2

  pri čemer je:







  I | = | rotacijska vztrajnost [kg · m2] |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | dinamični kotalni polmer pnevmatike (m) |
| M | = | tisti del največje mase vozila, ki jo zavirajo ustrezna kolesa. Pri dinamometru z enim valjem se ta del izračuna iz konstrukcijsko predvidene razdelitve zavornega učinka v primeru vozil kategorij M2, M3 in N, ko je pojemek skladen z ustrezno vrednostjo iz odstavka 2.1. Priloge 4 k temu pravilniku; pri vozilih kategorije O (priklopniki) je vrednost M skladna z obremenitvijo, s katero deluje ustrezno kolo na tla, ko vozilo miruje in je obremenjeno do svoje največje mase. |

3.1

Dinamometer mora biti nastavljen čimbolj točno z dovoljenim odstopanjem ± 5 % na rotacijsko vztrajnost, ki je enakovredna tistemu delu skupne vztrajnosti vozila, ki jo zavirajo ustrezna kolesa, v skladu z naslednjo enačbo:

I = MR2

pri čemer je:

I

=

rotacijska vztrajnost [kg · m2]

R

=

dinamični kotalni polmer pnevmatike (m)

M

=

tisti del največje mase vozila, ki jo zavirajo ustrezna kolesa. Pri dinamometru z enim valjem se ta del izračuna iz konstrukcijsko predvidene razdelitve zavornega učinka v primeru vozil kategorij M2, M3 in N, ko je pojemek skladen z ustrezno vrednostjo iz odstavka 2.1. Priloge 4 k temu pravilniku; pri vozilih kategorije O (priklopniki) je vrednost M skladna z obremenitvijo, s katero deluje ustrezno kolo na tla, ko vozilo miruje in je obremenjeno do svoje največje mase.

| 3.2 | Začetna hitrost vrtenja vztrajnostnega dinamometra mora ustrezati linearni hitrosti vozila, kot je predpisano v Prilogi 4 k temu pravilniku, in je odvisna od dinamičnega kotalnega polmera pnevmatike. |
| --- | --- |

3.2

Začetna hitrost vrtenja vztrajnostnega dinamometra mora ustrezati linearni hitrosti vozila, kot je predpisano v Prilogi 4 k temu pravilniku, in je odvisna od dinamičnega kotalnega polmera pnevmatike.

| 3.3 | Zavorne obloge morajo biti vsaj 80-odstotno utečene in med postopkom utekanja ne smejo preseči 180 °C, lahko pa se na zahtevo proizvajalca utečejo v skladu z njegovimi priporočili. |
| --- | --- |

3.3

Zavorne obloge morajo biti vsaj 80-odstotno utečene in med postopkom utekanja ne smejo preseči 180 °C, lahko pa se na zahtevo proizvajalca utečejo v skladu z njegovimi priporočili.

| 3.4 | Uporabi se lahko hladilni zrak, pri čemer je treba usmeriti zrak pravokotno na vrtilno os zavore. Hitrost hladilnega zraka, ki teče čez zavoro, mora biti:
  vair = 0,33 v
  pri čemer je:







  v | = | preskusna hitrost vozila ob začetku zaviranja. |
| --- | --- | --- | --- |

3.4

Uporabi se lahko hladilni zrak, pri čemer je treba usmeriti zrak pravokotno na vrtilno os zavore. Hitrost hladilnega zraka, ki teče čez zavoro, mora biti:

vair = 0,33 v

pri čemer je:

v

=

preskusna hitrost vozila ob začetku zaviranja.

Temperatura hladilnega zraka mora biti enaka temperaturi okolja.

4.   PRESKUSNI POSTOPEK

4.1   Za primerjalni preskus je treba uporabiti pet kompletov vzorčnih zavornih oblog; primerjajo se s petimi kompleti zavornih oblog, ki ustrezajo originalnim sestavnim delom, opisanim v opisnem listu za prvo homologacijo zadevnega tipa vozila.

4.2   Enakovrednost zavornih oblog temelji na primerjavi rezultatov preskusnih postopkov, ki so predpisani v tej prilogi in so v skladu z naslednjimi zahtevami:

4.3   Preskus zaviranja tipa 0 pri hladnih zavorah

| 4.3.1 | Pri začetni temperaturi pod 100 °C se trikrat uporabijo zavore. Temperatura se izmeri v skladu z določbami odstavka 2.1.4.4 te priloge. |
| --- | --- |

4.3.1

Pri začetni temperaturi pod 100 °C se trikrat uporabijo zavore. Temperatura se izmeri v skladu z določbami odstavka 2.1.4.4 te priloge.

| 4.3.2 | Pri zavornih oblogah, namenjenih za uporabo na vozilih kategorij M2, M3 in N, se zavore uporabijo od začetne hitrosti vrtenja, ki je enakovredna hitrosti vrtenja iz odstavka 2.1. Priloge 4 k temu pravilniku, in sicer tako, da se doseže povprečni navor, ki je enakovreden pojemku iz navedenega odstavka. Poleg tega je treba preskuse izvajati tudi pri različnih hitrostih vrtenja, pri čemer je najnižja hitrost enaka 30 % najvišje hitrosti vozila, najvišja hitrost pa 80 % navedene hitrosti. |
| --- | --- |

4.3.2

Pri zavornih oblogah, namenjenih za uporabo na vozilih kategorij M2, M3 in N, se zavore uporabijo od začetne hitrosti vrtenja, ki je enakovredna hitrosti vrtenja iz odstavka 2.1. Priloge 4 k temu pravilniku, in sicer tako, da se doseže povprečni navor, ki je enakovreden pojemku iz navedenega odstavka. Poleg tega je treba preskuse izvajati tudi pri različnih hitrostih vrtenja, pri čemer je najnižja hitrost enaka 30 % najvišje hitrosti vozila, najvišja hitrost pa 80 % navedene hitrosti.

| 4.3.3 | Pri zavornih oblogah, namenjenih za uporabo na vozilih kategorije O, se zavore uporabijo od začetne hitrosti vrtenja, ki je enakovredna 60 km/h, in sicer tako, da se doseže povprečni navor, ki je enakovreden navoru, predpisanemu v odstavku 3.1 Priloge 4 k temu pravilniku. Za primerjavo z rezultati preskusa tipa I, kot je opisan v odstavku 3.1.2.2 Priloge 4 k temu pravilniku, se izvede dodaten preskus zaviranja pri hladnih zavorah z začetno hitrostjo vrtenja, ki je enakovredna 40 km/h. |
| --- | --- |

4.3.3

Pri zavornih oblogah, namenjenih za uporabo na vozilih kategorije O, se zavore uporabijo od začetne hitrosti vrtenja, ki je enakovredna 60 km/h, in sicer tako, da se doseže povprečni navor, ki je enakovreden navoru, predpisanemu v odstavku 3.1 Priloge 4 k temu pravilniku. Za primerjavo z rezultati preskusa tipa I, kot je opisan v odstavku 3.1.2.2 Priloge 4 k temu pravilniku, se izvede dodaten preskus zaviranja pri hladnih zavorah z začetno hitrostjo vrtenja, ki je enakovredna 40 km/h.

| 4.3.4 | Povprečni zavorni navor, zabeležen med zgornjimi preskusi zaviranja pri hladnih zavorah, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila. |
| --- | --- |

4.3.4

Povprečni zavorni navor, zabeležen med zgornjimi preskusi zaviranja pri hladnih zavorah, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila.

4.4   Preskus tipa I (preskus pojemanja zavornega učinka)

4.4.1   Pri ponavljajočem zaviranju

| 4.4.1.1 | Zavorne obloge za vozila kategorij M2, M3 in N se preskusijo v skladu s postopkom iz odstavka 1.5.1 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Zavorne obloge za vozila kategorij M2, M3 in N se preskusijo v skladu s postopkom iz odstavka 1.5.1 Priloge 4 k temu pravilniku.

4.4.2   Pri trajajočem zaviranju

| 4.4.2.1 | Zavorne obloge za priklopnike (kategorije O) se preskusijo v skladu z odstavkom 1.5.2 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.2.1

Zavorne obloge za priklopnike (kategorije O) se preskusijo v skladu z odstavkom 1.5.2 Priloge 4 k temu pravilniku.

4.4.3   Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami

| 4.4.3.1 | Na koncu preskusov, ki jih zahtevata odstavka 4.4.1 in 4.4.2 te priloge, se izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, kot je določeno v odstavku 1.5.3 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Na koncu preskusov, ki jih zahtevata odstavka 4.4.1 in 4.4.2 te priloge, se izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, kot je določeno v odstavku 1.5.3 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 4.4.3.2 | Povprečni zavorni navor, zabeležen med zgornjimi preskusi zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Povprečni zavorni navor, zabeležen med zgornjimi preskusi zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila.

4.5   Preskus tipa II (preskus o obnašanju vozila med vožnjo po naklonu navzdol)

4.5.1   Ta preskus je potreben samo, če so na zadevnem tipu vozila za preskus tipa II uporabljene torne zavore.

4.5.2   Zavorne obloge za vozila na motorni pogon kategorije M3 (razen vozil, za katere se v odstavku 1.6.4 Priloge 4 k temu pravilniku zahteva preskus tipa IIA) in kategorije N3 ter priklopnike kategorije O4 je treba preskusiti po postopku iz odstavka 1.6.1 Priloge 4 k temu pravilniku.

4.5.3   Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami

| 4.5.3.1 | Na koncu preskusa, ki ga zahteva odstavek 4.5.1 te priloge, se izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, kot je določeno v odstavku 1.6.3 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.5.3.1

Na koncu preskusa, ki ga zahteva odstavek 4.5.1 te priloge, se izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, kot je določeno v odstavku 1.6.3 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 4.5.3.2 | Povprečni zavorni navor, zabeležen med zgornjimi preskusi zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila. |
| --- | --- |

4.5.3.2

Povprečni zavorni navor, zabeležen med zgornjimi preskusi zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila.

4.6   Preskus tipa III (preskus pojemanja zavornega učinka)

4.6.1   Preskus pri ponavljajočem zaviranju

| 4.6.1.1 | Zavorne obloge za priklopnike kategorije O4 je treba preskusiti po postopku iz odstavkov 1.7.1 in 1.7.2 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Zavorne obloge za priklopnike kategorije O4 je treba preskusiti po postopku iz odstavkov 1.7.1 in 1.7.2 Priloge 4 k temu pravilniku.

4.6.2   Zavorni učinek pri zaviranju s segretimi zavorami

| 4.6.2.1 | Na koncu preskusov, ki jih zahtevata odstavka 4.6.1 in 4.6.2 te priloge, se izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, kot je določeno v odstavku 1.7.2 Priloge 4 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.6.2.1

Na koncu preskusov, ki jih zahtevata odstavka 4.6.1 in 4.6.2 te priloge, se izvede preskus zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, kot je določeno v odstavku 1.7.2 Priloge 4 k temu pravilniku.

| 4.6.2.2 | Povprečni zavorni navor med zgornjimi preskusi zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila. |
| --- | --- |

4.6.2.2

Povprečni zavorni navor med zgornjimi preskusi zavornega učinka pri zaviranju s segretimi zavorami, na oblogah, ki se preskušajo zaradi primerjave, mora biti pri enaki vhodni meritvi v okviru ± 15 % povprečnega zavornega navora, zabeleženega za zavorne obloge, ki so skladne s sestavnimi deli, opisanimi v zadevni vlogi za homologacijo vozila.

5.   PREVERJANJE ZAVORNIH OBLOG

| 5.1 | Na koncu zgornjih preskusov se zavorne obloge pregledajo še s prostim očesom, pri čemer se preveri, ali so v sprejemljivem stanju za nadaljnjo normalno uporabo. |
| --- | --- |

5.1

Na koncu zgornjih preskusov se zavorne obloge pregledajo še s prostim očesom, pri čemer se preveri, ali so v sprejemljivem stanju za nadaljnjo normalno uporabo.

---

PRILOGA 16

(Rezervirano)

---

PRILOGA 17

Preskusni postopek za oceno funkcionalne združljivosti vozil, opremljenih z električnimi upravljalnimi vodi

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | V tej prilogi je opredeljen postopek, ki se lahko uporabi za preskus vlečnih in vlečenih vozil, opremljenih z električnim upravljalnim vodom, glede na zahteve o delovanju in učinku iz odstavka 5.1.3.6.1 tega pravilnika. Po presoji tehnične službe se lahko uporabijo alternativni postopki, če je mogoče vzpostaviti enakovredno raven celovitosti preverjanja. |
| --- | --- |

1.1

V tej prilogi je opredeljen postopek, ki se lahko uporabi za preskus vlečnih in vlečenih vozil, opremljenih z električnim upravljalnim vodom, glede na zahteve o delovanju in učinku iz odstavka 5.1.3.6.1 tega pravilnika. Po presoji tehnične službe se lahko uporabijo alternativni postopki, če je mogoče vzpostaviti enakovredno raven celovitosti preverjanja.

| 1.2 | Sklicevanja na standard ISO 7638 v tej prilogi pomenijo standard ISO 7638-1:1997 v uporabah pri 24 V in standard ISO 7638-2:1997 v uporabah pri 12 V. |
| --- | --- |

1.2

Sklicevanja na standard ISO 7638 v tej prilogi pomenijo standard ISO 7638-1:1997 v uporabah pri 24 V in standard ISO 7638-2:1997 v uporabah pri 12 V.

2.   OPISNI LIST

| 2.1 | Proizvajalec vozila/dobavitelj sistema mora tehnični službi predložiti opisni list, ki vsebuje vsaj:






  2.1.1 | shematski prikaz zavornega sistema vozila; |
| --- | --- | --- |

2.1

Proizvajalec vozila/dobavitelj sistema mora tehnični službi predložiti opisni list, ki vsebuje vsaj:

2.1.1

shematski prikaz zavornega sistema vozila;

| 2.1.2 | dokaze, da je vmesnik, vključno s fizičnim slojem, slojem podatkovne povezave in aplikacijskim slojem ter ustreznim položajem podpornih sporočil in parametrov, v skladu s standardom ISO 11992; |
| --- | --- |

2.1.2

dokaze, da je vmesnik, vključno s fizičnim slojem, slojem podatkovne povezave in aplikacijskim slojem ter ustreznim položajem podpornih sporočil in parametrov, v skladu s standardom ISO 11992;

| 2.1.3 | seznam podpornih sporočil in parametrov ter |
| --- | --- |

2.1.3

seznam podpornih sporočil in parametrov ter

| 2.1.4 | specifikacijo motornega vozila glede na število upravljalnih vodov, ki signalizirajo pnevmatskim in/ali električnim upravljalnim vodom. |
| --- | --- |

2.1.4

specifikacijo motornega vozila glede na število upravljalnih vodov, ki signalizirajo pnevmatskim in/ali električnim upravljalnim vodom.

3.   VLEČNA VOZILA

3.1   Simulator priklopnika iz standarda ISO 11992

Simulator mora:

| 3.1.1 | imeti konektor, ki izpolnjuje zahteve standarda ISO 7638:1997 (s sedmimi čepi), za priključitev na preskušano vozilo. Čepa 6 in 7 konektorja se uporabljata za posredovanje in prejemanje sporočil v skladu s standardom ISO 11992:2003; |
| --- | --- |

3.1.1

imeti konektor, ki izpolnjuje zahteve standarda ISO 7638:1997 (s sedmimi čepi), za priključitev na preskušano vozilo. Čepa 6 in 7 konektorja se uporabljata za posredovanje in prejemanje sporočil v skladu s standardom ISO 11992:2003;

| 3.1.2 | biti sposoben prejeti vsa sporočila, ki jih posreduje motorno vozilo v postopku homologacije, in posredovati vsa sporočila priklopnika, ki so opredeljena v standardu ISO 11992-2:2003; |
| --- | --- |

3.1.2

biti sposoben prejeti vsa sporočila, ki jih posreduje motorno vozilo v postopku homologacije, in posredovati vsa sporočila priklopnika, ki so opredeljena v standardu ISO 11992-2:2003;

| 3.1.3 | omogočati neposredno ali posredno odčitavanje sporočil, pri čemer so parametri v podatkovnem polju prikazani v pravilnem vrstnem redu glede na čas; in |
| --- | --- |

3.1.3

omogočati neposredno ali posredno odčitavanje sporočil, pri čemer so parametri v podatkovnem polju prikazani v pravilnem vrstnem redu glede na čas; in

| 3.1.4 | vključevati napravo za merjenje odzivnega časa spojne glave v skladu z odstavkom 2.6 Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.1.4

vključevati napravo za merjenje odzivnega časa spojne glave v skladu z odstavkom 2.6 Priloge 6 k temu pravilniku.

3.2   Postopek preverjanja

3.2.1   Potrditi je treba, da opisni list proizvajalca/dobavitelja dokazuje skladnost z določbami standarda ISO 11992 v zvezi s fizičnim slojem, slojem podatkovne povezave in aplikacijskim slojem.

3.2.2   Ko je simulator priključen na motorno vozilo prek vmesnika iz standarda ISO 7638 in se posredujejo vsa sporočila priklopnika, pomembna za vmesnik, je treba preveriti naslednje:

| 3.2.2.1 | Upravljalni vod signalizira:






  3.2.2.1.1 | Parametre, opredeljene v zlogu 3 EBS 12 iz standarda ISO 11992-2:2003, je treba preveriti glede na specifikacijo vozila na naslednji način:







  Upravljalni vod signalizira | Zlog 3 EBS 12 |
| --- | --- | --- | --- |
| Biti 1–2 | Biti 5–6 |
| Zahteva za delovno zaviranje, ki jo ustvari električni vod | 00b | |
| Zahteva za delovno zaviranje, ki jo ustvarita dva električna voda | 01b | |
| Vozilo ni opremljeno s pnevmatskim upravljalnim vodom (1) | | 00b |
| Vozilo je opremljeno s pnevmatskim upravljalnim vodom | | 01b |

3.2.2.1

Upravljalni vod signalizira:

3.2.2.1.1

Parametre, opredeljene v zlogu 3 EBS 12 iz standarda ISO 11992-2:2003, je treba preveriti glede na specifikacijo vozila na naslednji način:

Upravljalni vod signalizira

Zlog 3 EBS 12

Biti 1–2

Biti 5–6

Zahteva za delovno zaviranje, ki jo ustvari električni vod

00b

Zahteva za delovno zaviranje, ki jo ustvarita dva električna voda

01b

Vozilo ni opremljeno s pnevmatskim upravljalnim vodom (1)

00b

Vozilo je opremljeno s pnevmatskim upravljalnim vodom

01b

| 3.2.2.2 | Zahteva za delovno/pomožno zaviranje:






  3.2.2.2.1 | Parametre, opredeljene v EBS 11 iz standarda ISO 11992-2:2003, je treba preveriti na naslednji način:







  Preskusni pogoji | Zlog | Vrednost signala električnega upravljalnega voda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sproščeni stopalka delovne zavore in naprava za upravljanje pomožne zavore | 3–4 | 0 |
| Polna uporaba stopalke delovne zavore | 3–4 | 33 280d do 43 520d(650 do 850 kPa) |
| Polna uporaba pomožne zavore (2) | 3–4 | 33 280d do 43 520d (650 do 850 kPa) |

3.2.2.2

Zahteva za delovno/pomožno zaviranje:

3.2.2.2.1

Parametre, opredeljene v EBS 11 iz standarda ISO 11992-2:2003, je treba preveriti na naslednji način:

Preskusni pogoji

Zlog

Vrednost signala električnega upravljalnega voda

Sproščeni stopalka delovne zavore in naprava za upravljanje pomožne zavore

3–4

0

Polna uporaba stopalke delovne zavore

3–4

33 280d do 43 520d(650 do 850 kPa)

Polna uporaba pomožne zavore (2)

3–4

33 280d do 43 520d (650 do 850 kPa)

| 3.2.2.3 | Opozarjanje na okvaro:






  3.2.2.3.1 | Simulirati je treba trajno okvaro komunikacijskega voda z uporabo čepa 6 konektorja iz standarda ISO 7638 in preveriti, ali se prikazuje rumen opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 tega pravilnika. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.3

Opozarjanje na okvaro:

3.2.2.3.1

Simulirati je treba trajno okvaro komunikacijskega voda z uporabo čepa 6 konektorja iz standarda ISO 7638 in preveriti, ali se prikazuje rumen opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 tega pravilnika.

| 3.2.2.3.2 | Simulirati je treba trajno okvaro komunikacijskega voda z uporabo čepa 7 konektorja iz standarda ISO 7638 in preveriti, ali se prikazuje rumen opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.2.3.2

Simulirati je treba trajno okvaro komunikacijskega voda z uporabo čepa 7 konektorja iz standarda ISO 7638 in preveriti, ali se prikazuje rumen opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.2 tega pravilnika.

| 3.2.2.3.3 | Simulirati je treba sporočilo EBS 22, zlog 2 z biti 3–4, nastavljeno na 01b, in preveriti, ali se prikazuje rdeč opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.2.2.3.3

Simulirati je treba sporočilo EBS 22, zlog 2 z biti 3–4, nastavljeno na 01b, in preveriti, ali se prikazuje rdeč opozorilni signal iz odstavka 5.2.1.29.1.1 tega pravilnika.

| 3.2.2.4 | Zahteva za zaviranje prek napajalnega voda:
  Za vozila na motorni pogon, ki se lahko upravljajo s priklopniki, priključenimi le prek električnega upravljalnega voda: | Priključen je le električni upravljalni vod. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4

Zahteva za zaviranje prek napajalnega voda:

Za vozila na motorni pogon, ki se lahko upravljajo s priklopniki, priključenimi le prek električnega upravljalnega voda:

Priključen je le električni upravljalni vod.

| | Simulirati je treba sporočilo EBS 22, zlog 4 z biti 3–4, nastavljeno na 01b, in preveriti, ali pri polnem aktiviranju delovne zavore, pomožne zavore ali parkirne zavore tlak v napajalnem vodu v sledečih dveh sekundah pade na 150 kPa. |
| --- | --- |

Simulirati je treba sporočilo EBS 22, zlog 4 z biti 3–4, nastavljeno na 01b, in preveriti, ali pri polnem aktiviranju delovne zavore, pomožne zavore ali parkirne zavore tlak v napajalnem vodu v sledečih dveh sekundah pade na 150 kPa.

| | Simulirati je treba trajno odsotnost sporočanja podatkov in preveriti, ali pri polnem aktiviranju delovne zavore, pomožne zavore ali parkirne zavore tlak v napajalnem vodu v sledečih dveh sekundah pade na 150 kPa. |
| --- | --- |

Simulirati je treba trajno odsotnost sporočanja podatkov in preveriti, ali pri polnem aktiviranju delovne zavore, pomožne zavore ali parkirne zavore tlak v napajalnem vodu v sledečih dveh sekundah pade na 150 kPa.

| 3.2.2.5 | Odzivni čas:






  3.2.2.5.1 | Preveriti je treba, ali so brez napak izpolnjene zahteve glede odzivnosti upravljalnega voda iz odstavka 2.6 Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- | --- |

3.2.2.5

Odzivni čas:

3.2.2.5.1

Preveriti je treba, ali so brez napak izpolnjene zahteve glede odzivnosti upravljalnega voda iz odstavka 2.6 Priloge 6 k temu pravilniku.

3.2.3   Dodatna preverjanja

| 3.2.3.1 | Po presoji tehnične službe se lahko postopki preverjanja, opredeljeni zgoraj, ponovijo za nezavorne funkcije, pomembne za vmesnik v različnih fazah ali izključen vmesnik. |
| --- | --- |

3.2.3.1

Po presoji tehnične službe se lahko postopki preverjanja, opredeljeni zgoraj, ponovijo za nezavorne funkcije, pomembne za vmesnik v različnih fazah ali izključen vmesnik.

4.   PRIKLOPNIKI

4.1   Simulator vlečnega vozila iz standarda ISO 11992

Simulator mora:

| 4.1.1 | imeti konektor, ki izpolnjuje zahteve iz standarda ISO 7638:1997 (s sedmimi čepi), za priključitev na preskušano vozilo. Čepa 6 in 7 konektorja se uporabljata za posredovanje in prejemanje sporočil v skladu s standardom ISO 11992:2003; |
| --- | --- |

4.1.1

imeti konektor, ki izpolnjuje zahteve iz standarda ISO 7638:1997 (s sedmimi čepi), za priključitev na preskušano vozilo. Čepa 6 in 7 konektorja se uporabljata za posredovanje in prejemanje sporočil v skladu s standardom ISO 11992:2003;

| 4.1.2 | opozarjati na okvaro in oskrbovati priklopnik z električno energijo; |
| --- | --- |

4.1.2

opozarjati na okvaro in oskrbovati priklopnik z električno energijo;

| 4.1.3 | biti sposoben prejeti vsa sporočila, ki jih posreduje priklopnik v postopku homologacije, in posredovati vsa sporočila motornega vozila, ki so opredeljena v standardu ISO 11992-2:2003; |
| --- | --- |

4.1.3

biti sposoben prejeti vsa sporočila, ki jih posreduje priklopnik v postopku homologacije, in posredovati vsa sporočila motornega vozila, ki so opredeljena v standardu ISO 11992-2:2003;

| 4.1.4 | omogočati neposredno ali posredno odčitavanje sporočil, pri čemer so parametri v podatkovnem polju prikazani v pravilnem vrstnem redu glede na čas; in |
| --- | --- |

4.1.4

omogočati neposredno ali posredno odčitavanje sporočil, pri čemer so parametri v podatkovnem polju prikazani v pravilnem vrstnem redu glede na čas; in

| 4.1.5 | vključevati napravo za merjenje odzivnega časa zavornega sistema v skladu z odstavkom 3.5.2 Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.1.5

vključevati napravo za merjenje odzivnega časa zavornega sistema v skladu z odstavkom 3.5.2 Priloge 6 k temu pravilniku.

4.2   Postopek preverjanja

4.2.1   Potrditi je treba, da opisni list proizvajalca/dobavitelja dokazuje skladnost z določbami standarda ISO 11992:2003 v zvezi s fizičnim slojem, slojem podatkovne povezave in aplikacijskim slojem.

4.2.2   Ko je simulator priključen na priklopnik prek vmesnika iz standarda ISO 7638 in se posredujejo vsa sporočila vlečnega vozila, pomembna za vmesnik, je treba preveriti naslednje:

4.2.2.1   Delovanje sistema delovne zavore:

| 4.2.2.1.1 | Odziv priklopnika na parametre, opredeljene v EBS 11 iz standarda ISO 11992-2:2003, je treba preveriti na naslednji način:
  Tlak v napajalnem vodu na začetku vsakega preskusa mora biti ≥ 700 kPa, vozilo pa mora biti obremenjeno (za ta pregled je lahko obremenjenost simulirana).






  4.2.2.1.1.1 | Za priklopnike, opremljene s pnevmatskim in električnim upravljalnim vodom: | morata biti priključena oba upravljalna voda; |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2.1.1

Odziv priklopnika na parametre, opredeljene v EBS 11 iz standarda ISO 11992-2:2003, je treba preveriti na naslednji način:

Tlak v napajalnem vodu na začetku vsakega preskusa mora biti ≥ 700 kPa, vozilo pa mora biti obremenjeno (za ta pregled je lahko obremenjenost simulirana).

4.2.2.1.1.1

Za priklopnike, opremljene s pnevmatskim in električnim upravljalnim vodom:

morata biti priključena oba upravljalna voda;

| | morata oba upravljalna voda hkrati posredovati signale; |
| --- | --- |

morata oba upravljalna voda hkrati posredovati signale;

| | mora simulator posredovati zlog 3, bite 5–6, sporočila; |
| --- | --- |

mora simulator posredovati zlog 3, bite 5–6, sporočila;

| | mora biti EBS 12, nastavljeno na 01b, da se priklopniku nakaže, da je treba priključiti pnevmatski upravljalni vod. |
| --- | --- |

mora biti EBS 12, nastavljeno na 01b, da se priklopniku nakaže, da je treba priključiti pnevmatski upravljalni vod.

Parametri, ki jih je treba preveriti:

| Sporočilo, ki ga posreduje simulator | Tlak v zavornih valjih |
| --- | --- |
| Zlog | Digitalna vrednost | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Kot je opredeljeno v izračunu proizvajalca vozila za zavore |

Sporočilo, ki ga posreduje simulator

Tlak v zavornih valjih

Zlog

Digitalna vrednost

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Kot je opredeljeno v izračunu proizvajalca vozila za zavore

| 4.2.2.1.1.2 | Priklopniki, opremljeni s pnevmatskim in električnim upravljalnim vodom ali samo z električnim upravljalnim vodom:
  Priključen mora biti le električni upravljalni vod.
  Simulator mora posredovati naslednja sporočila:
  Zlog 3, biti 5–6, EBS 12, nastavljen na 00b, da se priklopniku nakaže, da pnevmatski upravljalni vod ni na voljo, ter zlog 3, biti 1–2, EBS 12, nastavljen na 01b, da se priklopniku nakaže, da signal električnega upravljalnega voda ustvarjata dva električna voda.
  Parametri, ki jih je treba preveriti:







  Sporočilo, ki ga posreduje simulator | Tlak v zavornih valjih |
| --- | --- | --- |
| Zlog | Digitalna vrednost | |
| 3–4 | 0 | 0 kPa |
| 3–4 | 33 280d

  (650 kPa) | Kot je opredeljeno v izračunu proizvajalca vozila za zavore |

4.2.2.1.1.2

Priklopniki, opremljeni s pnevmatskim in električnim upravljalnim vodom ali samo z električnim upravljalnim vodom:

Priključen mora biti le električni upravljalni vod.

Simulator mora posredovati naslednja sporočila:

Zlog 3, biti 5–6, EBS 12, nastavljen na 00b, da se priklopniku nakaže, da pnevmatski upravljalni vod ni na voljo, ter zlog 3, biti 1–2, EBS 12, nastavljen na 01b, da se priklopniku nakaže, da signal električnega upravljalnega voda ustvarjata dva električna voda.

Parametri, ki jih je treba preveriti:

Sporočilo, ki ga posreduje simulator

Tlak v zavornih valjih

Zlog

Digitalna vrednost

3–4

0

0 kPa

3–4

33 280d

(650 kPa)

Kot je opredeljeno v izračunu proizvajalca vozila za zavore

| 4.2.2.1.2 | Za priklopnike, opremljene le z električnim upravljalnim vodom, je treba odziv na sporočila, opredeljena v EBS 12 iz standarda ISO 11992-2:2003, preveriti na naslednji način:
  Tlak v pnevmatskem napajalnem vodu mora biti na začetku vsakega preskusa ≥ 700 kPa.
  Električni upravljalni vod mora biti priključen na simulator.
  Simulator mora posredovati naslednja sporočila: | Zlog 3, biti 5–6, EBS 12, nastavljen na 01b, da se priklopniku nakaže, da je na voljo pnevmatski upravljalni vod. |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.2

Za priklopnike, opremljene le z električnim upravljalnim vodom, je treba odziv na sporočila, opredeljena v EBS 12 iz standarda ISO 11992-2:2003, preveriti na naslednji način:

Tlak v pnevmatskem napajalnem vodu mora biti na začetku vsakega preskusa ≥ 700 kPa.

Električni upravljalni vod mora biti priključen na simulator.

Simulator mora posredovati naslednja sporočila:

Zlog 3, biti 5–6, EBS 12, nastavljen na 01b, da se priklopniku nakaže, da je na voljo pnevmatski upravljalni vod.

| | Zlog 3–4 EBS 11 mora biti nastavljen na 0 (ni zahteve za delovno zaviranje). |
| --- | --- |

Zlog 3–4 EBS 11 mora biti nastavljen na 0 (ni zahteve za delovno zaviranje).

Preveriti je treba odziv na naslednja sporočila:

| EBS 12, Zlog 3, Biti 1–2 | Tlak v zavornih valjih ali odziv priklopnika |
| --- | --- |
| 01b | 0 kPa (sproščena delovna zavora) |
| 00b | Priklopnik se samodejno zaustavi, da se nakaže nezdružljivost kombinacije. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638:1997 (rumeno opozorilo). |

EBS 12, Zlog 3, Biti 1–2

Tlak v zavornih valjih ali odziv priklopnika

01b

0 kPa (sproščena delovna zavora)

00b

Priklopnik se samodejno zaustavi, da se nakaže nezdružljivost kombinacije. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638:1997 (rumeno opozorilo).

| 4.2.2.1.3. | Pri priklopnikih, ki so priključeni le z električnim upravljalnim vodom, je treba preveriti odziv priklopnika na okvaro njegovega električnega prenosa upravljanja, zaradi katere se zavorni učinek zmanjša na vsaj 30 % predpisane vrednosti, pri čemer je treba upoštevati naslednji postopek:
  Tlak v pnevmatskem napajalnem vodu mora biti na začetku vsakega preskusa ≥ 700 kPa.
  Električni upravljalni vod mora biti priključen na simulator.
  Zlog 3, biti 5–6, EBS 12 mora biti nastavljen na 00b, da se priklopniku nakaže, da pnevmatski upravljalni vod ni na voljo.
  EBS 12 (zlog 3, biti 1–2) mora biti nastavljen na 01b za prikaz priklopniku, da signal električnega upravljalnega voda ustvarjata dva neodvisna voda.
  Preveriti je treba naslednje:






  Preskusni pogoji | Odziv zavornega sistema |
| --- | --- | --- |
| Brez napak zavornega sistema priklopnika | Preveriti je treba, ali zavorni sistem sporoča simulatorju in ali je zlog 4, biti 3–4, EBS 22 nastavljen na 00b. |
| Povzročiti je treba okvaro električnega prenosa upravljanja v zavornem sistemu priklopnika, ki preprečuje ohranjanje vsaj 30 % predpisane vrednosti zavornega učinka. | Preveriti je treba, da je zlog 4, biti 3–4, EBS 22 nastavljen na 01b

  ali
  da je prenos podatkov simulatorju končan. |

4.2.2.1.3.

Pri priklopnikih, ki so priključeni le z električnim upravljalnim vodom, je treba preveriti odziv priklopnika na okvaro njegovega električnega prenosa upravljanja, zaradi katere se zavorni učinek zmanjša na vsaj 30 % predpisane vrednosti, pri čemer je treba upoštevati naslednji postopek:

Tlak v pnevmatskem napajalnem vodu mora biti na začetku vsakega preskusa ≥ 700 kPa.

Električni upravljalni vod mora biti priključen na simulator.

Zlog 3, biti 5–6, EBS 12 mora biti nastavljen na 00b, da se priklopniku nakaže, da pnevmatski upravljalni vod ni na voljo.

EBS 12 (zlog 3, biti 1–2) mora biti nastavljen na 01b za prikaz priklopniku, da signal električnega upravljalnega voda ustvarjata dva neodvisna voda.

Preveriti je treba naslednje:

Preskusni pogoji

Odziv zavornega sistema

Brez napak zavornega sistema priklopnika

Preveriti je treba, ali zavorni sistem sporoča simulatorju in ali je zlog 4, biti 3–4, EBS 22 nastavljen na 00b.

Povzročiti je treba okvaro električnega prenosa upravljanja v zavornem sistemu priklopnika, ki preprečuje ohranjanje vsaj 30 % predpisane vrednosti zavornega učinka.

Preveriti je treba, da je zlog 4, biti 3–4, EBS 22 nastavljen na 01b

ali

da je prenos podatkov simulatorju končan.

4.2.2.2   Opozarjanje na okvaro

| 4.2.2.2.1 | Preveriti je treba, ali je ustrezno opozorilno sporočilo ali signal prenesen pod naslednjimi pogoji:






  4.2.2.2.1.1 | Kadar trajna okvara električnega prenosa upravljanja v zavornem sistemu priklopnika onemogoča, da bi bil dosežen delovni zavorni učinek, je treba takšno okvaro simulirati in preveriti, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopno vozilo, nastavljen na 01b. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 (rumeno opozorilo). |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.1

Preveriti je treba, ali je ustrezno opozorilno sporočilo ali signal prenesen pod naslednjimi pogoji:

4.2.2.2.1.1

Kadar trajna okvara električnega prenosa upravljanja v zavornem sistemu priklopnika onemogoča, da bi bil dosežen delovni zavorni učinek, je treba takšno okvaro simulirati in preveriti, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopno vozilo, nastavljen na 01b. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 (rumeno opozorilo).

| 4.2.2.2.1.2 | Zmanjšati je treba napetost v čepih 1 in 2 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 pod vrednost, ki jo določi proizvajalec, zaradi česar je onemogočen učinek delovnega zavornega sistema, in preveriti, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopnik, nastavljen na 01b. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 (rumeno opozorilo). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.2

Zmanjšati je treba napetost v čepih 1 in 2 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 pod vrednost, ki jo določi proizvajalec, zaradi česar je onemogočen učinek delovnega zavornega sistema, in preveriti, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopnik, nastavljen na 01b. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 (rumeno opozorilo).

| 4.2.2.2.1.3 | Preveriti je treba skladnost z določbami odstavka 5.2.2.16 tega pravilnika tako, da se izolira napajalni vod. Zmanjšati je treba tlak v sistemu priklopnika za shranjevanje tlaka na vrednost, ki jo določi proizvajalec. Preveriti je treba, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopnik, nastavljen na 01b in ali je zlog 1, biti 7–8, EBS 23 nastavljen na 00. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 (rumeno opozorilo). |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.3

Preveriti je treba skladnost z določbami odstavka 5.2.2.16 tega pravilnika tako, da se izolira napajalni vod. Zmanjšati je treba tlak v sistemu priklopnika za shranjevanje tlaka na vrednost, ki jo določi proizvajalec. Preveriti je treba, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopnik, nastavljen na 01b in ali je zlog 1, biti 7–8, EBS 23 nastavljen na 00. Signal mora biti posredovan tudi prek čepa 5 konektorja v skladu s standardom ISO 7638 (rumeno opozorilo).

| 4.2.2.2.1.4 | Ko je električni del zavorne naprave prvič priklopljen na električno energijo, je treba preveriti, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopnik, nastavljen na 01b. Potem ko zavorni sistem preveri, da ni okvar, zaradi katerih bi bila potrebna identifikacija z rdečim opozorilnim signalom, je treba zgornje sporočilo nastaviti na 00b. |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.4

Ko je električni del zavorne naprave prvič priklopljen na električno energijo, je treba preveriti, ali je zlog 2, biti 3–4, EBS 22, ki ga posreduje priklopnik, nastavljen na 01b. Potem ko zavorni sistem preveri, da ni okvar, zaradi katerih bi bila potrebna identifikacija z rdečim opozorilnim signalom, je treba zgornje sporočilo nastaviti na 00b.

4.2.2.3   Preverjanje odzivnega časa

| 4.2.2.3.1 | Preveriti je treba, ali so brez napak izpolnjene zahteve glede odzivnega časa zavornega sistema, opredeljene v odstavku 3.5.2 Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.2.2.3.1

Preveriti je treba, ali so brez napak izpolnjene zahteve glede odzivnega časa zavornega sistema, opredeljene v odstavku 3.5.2 Priloge 6 k temu pravilniku.

4.2.3   Dodatna preverjanja

| 4.2.3.1. | Po presoji tehnične službe se lahko postopki preverjanja, opredeljeni zgoraj, ponovijo za sporočila, ki niso povezana z zaviranjem in ki jih posreduje vmesnik v različnih fazah ali so izključena.
  Kadar se ponovijo meritve odzivnega časa zavornega sistema, so lahko zaradi odziva pnevmatik vozila zabeležene različne vrednosti. V vseh primerih morajo biti izpolnjene predpisane zahteve glede odzivnega časa. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Po presoji tehnične službe se lahko postopki preverjanja, opredeljeni zgoraj, ponovijo za sporočila, ki niso povezana z zaviranjem in ki jih posreduje vmesnik v različnih fazah ali so izključena.

Kadar se ponovijo meritve odzivnega časa zavornega sistema, so lahko zaradi odziva pnevmatik vozila zabeležene različne vrednosti. V vseh primerih morajo biti izpolnjene predpisane zahteve glede odzivnega časa.

---

(1)  Ta specifikacija vozila je prepovedana v opombi (4) k odstavku 5.1.3.1.3 tega pravilnika.

(2)  Ni obvezno za vlečna vozila z električnim in pnevmatskim upravljalnim vodom, če pnevmatski upravljalni vod izpolnjuje ustrezne zahteve za pomožno zaviranje.

---

PRILOGA 18

Posebne zahteve, ki se uporabljajo za varnostne vidike kompleksnih elektronskih sistemov za upravljanje vozil

1.   SPLOŠNO

Ta priloga določa posebne zahteve za dokumentacijo, strategijo ob napaki in preverjanje glede varnostnih vidikov kompleksnih elektronskih sistemov za upravljanje vozil (odstavek 2.3 spodaj), kar zadeva ta pravilnik.

V posebnih odstavkih tega pravilnika so mogoča sklicevanja na to prilogo tudi v primeru funkcij, povezanih z varnostjo, ki jih upravljajo elektronski sistemi.

Ta priloga ne določa meril glede učinkovitosti „sistema“, ampak zajema metodologijo, ki se uporablja za postopek načrtovanja, in podatke, ki jih je treba posredovati tehnični službi za potrebe homologacije.

Ti podatki morajo dokazovati, da „sistem“ v normalnih pogojih in v stanjih z napako upošteva vse ustrezne zahteve glede učinkovitosti, določene drugje v temu pravilniku.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tej prilogi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 2.1 | „Varnostni koncept“ je opis ukrepov, vgrajenih v sistem, na primer v elektronskih enotah, z namenom obravnave celovitosti sistema in s tem zagotavljanja varnega delovanja tudi v primeru električne okvare.
  Možnost vrnitve v delno delovanje ali celo v rezervni sistem za ključne funkcije vozila je lahko del varnostnega koncepta. |
| --- | --- |

2.1

„Varnostni koncept“ je opis ukrepov, vgrajenih v sistem, na primer v elektronskih enotah, z namenom obravnave celovitosti sistema in s tem zagotavljanja varnega delovanja tudi v primeru električne okvare.

Možnost vrnitve v delno delovanje ali celo v rezervni sistem za ključne funkcije vozila je lahko del varnostnega koncepta.

| 2.2 | „Elektronski sistem za upravljanje“ pomeni kombinacijo enot, namenjenih sodelovanju v proizvodnji navedene funkcije upravljanja vozila z elektronsko obdelavo podatkov.
  Taki sistemi, ki se pogosto upravljajo s programsko opremo, so grajeni iz samostojnih funkcionalnih delov, kot so senzorji, elektronske upravljalne enote in aktivatorji, ter so povezani prek povezav za prenos. Vsebujejo lahko mehanske, elektropnevmatske ali elektrohidravlične elemente.
  „Sistem“, omenjen tukaj, je tisti, za katerega se zahteva homologacija. |
| --- | --- |

2.2

„Elektronski sistem za upravljanje“ pomeni kombinacijo enot, namenjenih sodelovanju v proizvodnji navedene funkcije upravljanja vozila z elektronsko obdelavo podatkov.

Taki sistemi, ki se pogosto upravljajo s programsko opremo, so grajeni iz samostojnih funkcionalnih delov, kot so senzorji, elektronske upravljalne enote in aktivatorji, ter so povezani prek povezav za prenos. Vsebujejo lahko mehanske, elektropnevmatske ali elektrohidravlične elemente.

„Sistem“, omenjen tukaj, je tisti, za katerega se zahteva homologacija.

| 2.3 | „Kompleksni elektronski sistemi za upravljanje vozil“ so tisti elektronski sistemi za upravljanje, ki so predmet hierarhije upravljanja, v kateri lahko upravljano funkcijo razveljavi elektronski sistem/funkcija upravljanja višje ravni.
  Funkcija, ki je razveljavljena, postane del kompleksnega sistema. |
| --- | --- |

2.3

„Kompleksni elektronski sistemi za upravljanje vozil“ so tisti elektronski sistemi za upravljanje, ki so predmet hierarhije upravljanja, v kateri lahko upravljano funkcijo razveljavi elektronski sistem/funkcija upravljanja višje ravni.

Funkcija, ki je razveljavljena, postane del kompleksnega sistema.

| 2.4 | Sistemi/funkcije „upravljanja na višji ravni“ so tiste, ki uporabljajo dodatne določbe o obdelavi in/ali zaznavanju z namenom spremembe obnašanja vozila z zahtevanjem sprememb normalnih funkcij sistema za upravljanje vozila.
  To omogoča, da kompleksni sistemi samodejno spremenijo svoje cilje s prioriteto, ki je odvisna od zaznanih okoliščin. |
| --- | --- |

2.4

Sistemi/funkcije „upravljanja na višji ravni“ so tiste, ki uporabljajo dodatne določbe o obdelavi in/ali zaznavanju z namenom spremembe obnašanja vozila z zahtevanjem sprememb normalnih funkcij sistema za upravljanje vozila.

To omogoča, da kompleksni sistemi samodejno spremenijo svoje cilje s prioriteto, ki je odvisna od zaznanih okoliščin.

| 2.5 | „Enote“ so najmanjši deli sestavnih delov sistema, ki bodo obravnavani v tej prilogi, saj se bodo te kombinacije sestavnih delov za potrebe identifikacije, analize ali nadomestitve štele kot ena sama enota. |
| --- | --- |

2.5

„Enote“ so najmanjši deli sestavnih delov sistema, ki bodo obravnavani v tej prilogi, saj se bodo te kombinacije sestavnih delov za potrebe identifikacije, analize ali nadomestitve štele kot ena sama enota.

| 2.6 | „Povezave za prenos“ so sredstva, ki se uporabljajo za medsebojno povezovanje porazdeljenih enot za namen prenosa signalov, operativnih podatkov ali oskrbe z energijo.
  Ta oprema je praviloma električna, v določenem delu pa je lahko tudi optična, pnevmatska, hidravlična ali mehanska. |
| --- | --- |

2.6

„Povezave za prenos“ so sredstva, ki se uporabljajo za medsebojno povezovanje porazdeljenih enot za namen prenosa signalov, operativnih podatkov ali oskrbe z energijo.

Ta oprema je praviloma električna, v določenem delu pa je lahko tudi optična, pnevmatska, hidravlična ali mehanska.

| 2.7 | „Območje nadzora“ se nanaša na izhodno spremenljivko in opredeljuje območje, v katerem bo sistem verjetno izvajal nadzor. |
| --- | --- |

2.7

„Območje nadzora“ se nanaša na izhodno spremenljivko in opredeljuje območje, v katerem bo sistem verjetno izvajal nadzor.

| 2.8 | „Ločnica funkcionalnega delovanja“ opredeljuje ločnice zunanjih fizičnih meja, znotraj katerih lahko sistem ohranja nadzor. |
| --- | --- |

2.8

„Ločnica funkcionalnega delovanja“ opredeljuje ločnice zunanjih fizičnih meja, znotraj katerih lahko sistem ohranja nadzor.

3.   DOKUMENTACIJA

3.1   Zahteve

Proizvajalec mora predložiti dokumentacijo, ki omogoča dostop do osnovne zasnove „sistema“ ter načina, na katerega je povezan z drugimi sistemi vozila, in sredstev, s katerimi neposredno nadzira izhodne spremenljivke.

Pojasniti je treba funkcije „sistema“ in varnostni koncept, kot jih je določil proizvajalec.

Dokumentacija mora biti kratka, vendar mora dokazati, da sta bila načrtovanje in razvoj deležna strokovnega znanja in izkušenj z vseh zadevnih sistemskih področij.

V zvezi z rednimi tehničnimi pregledi mora dokumentacija vsebovati opis načina preverjanja trenutnega stanja delovanja „sistema“.

| 3.1.1 | Dokumentacija se predloži v dveh delih:






  (a) | Uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz odstavka 3 (razen gradiva iz odstavka 3.4.4) in ki se posreduje tehnični službi ob predložitvi vloge za podelitev homologacije. To se bo štelo kot temeljna referenca za postopek preverjanja iz odstavka 4 te priloge. |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Dokumentacija se predloži v dveh delih:

(a)

Uradna dokumentacija za homologacijo, ki vsebuje gradivo iz odstavka 3 (razen gradiva iz odstavka 3.4.4) in ki se posreduje tehnični službi ob predložitvi vloge za podelitev homologacije. To se bo štelo kot temeljna referenca za postopek preverjanja iz odstavka 4 te priloge.

| (b) | Dodatno gradivo in podatki o analizah iz odstavka 3.4.4, ki jih obdrži proizvajalec, vendar morajo biti ob homologaciji dani na voljo za pregled. |
| --- | --- |

(b)

Dodatno gradivo in podatki o analizah iz odstavka 3.4.4, ki jih obdrži proizvajalec, vendar morajo biti ob homologaciji dani na voljo za pregled.

3.2   Opis funkcij „sistema“

Predloži se opis, v katerem so na enostaven način obrazložene vse nadzorne funkcije „sistema“ in metode, ki se uporabljajo za dosego ciljev, vključno z navedbo mehanizmov, s katerimi se izvaja nadzor.

| 3.2.1 | Predloži se seznam vseh vhodnih in zaznanih spremenljivk ter določi njihovo delovno območje. |
| --- | --- |

3.2.1

Predloži se seznam vseh vhodnih in zaznanih spremenljivk ter določi njihovo delovno območje.

| 3.2.2 | Predloži se seznam vseh izhodnih spremenljivk, ki jih nadzira „sistem“, in v vsakem primeru navede, ali je nadzor neposreden ali poteka prek drugega sistema vozila. Opredeli se območje nadzora (odstavek 2.7), ki se izvaja na vsaki taki spremenljivki. |
| --- | --- |

3.2.2

Predloži se seznam vseh izhodnih spremenljivk, ki jih nadzira „sistem“, in v vsakem primeru navede, ali je nadzor neposreden ali poteka prek drugega sistema vozila. Opredeli se območje nadzora (odstavek 2.7), ki se izvaja na vsaki taki spremenljivki.

| 3.2.3 | Navedejo se meje, ki določajo ločnice funkcionalnega delovanja (odstavek 2.8), kadar je to potrebno za delovanje sistema. |
| --- | --- |

3.2.3

Navedejo se meje, ki določajo ločnice funkcionalnega delovanja (odstavek 2.8), kadar je to potrebno za delovanje sistema.

3.3   Načrt in shematski prikazi sistema

3.3.1   Popis sestavnih delov

Predložiti je treba seznam, ki razčlenjuje vse enote „sistema“ in navaja tudi ostale sisteme vozila, ki so potrebni za dosego zadevne nadzorne funkcije.

Predložiti je treba okvirno shemo, ki prikazuje te enote v kombinaciji, pri čemer je treba pojasniti distribucijo opreme in tudi medsebojne povezave.

3.3.2   Funkcije enot

Na kratko se opiše funkcija posamezne enote „sistema“ in prikažejo signali, ki jo povezujejo z drugimi enotami ali drugimi sistemi vozila. To se lahko stori z označenim blokovnim diagramom ali drugim shematskim prikazom ali z opisom, ki mu je tak diagram priložen.

3.3.3   Medsebojne povezave

Medsebojne povezave znotraj „sistema“ se prikažejo s shemo vezja za povezave za prenos električne energije, shemo optičnih kablov za optične povezave, shemo ocevja za opremo za pnevmatski ali hidravlični prenosni sistem in poenostavljenim shematičnim načrtom za mehanske povezave.

3.3.4   Potek in prioritete signalov

Obstajati mora jasna povezava med temi povezavami za prenos in signali, ki se prenašajo med enotami.

Prioritete signalov na mnogokratnih podatkovnih poteh se navedejo, kadar koli je lahko prioriteta problem, ki vpliva na delovanje ali varnost, kar zadeva ta pravilnik.

3.3.5   Identifikacija enot

Vsaka enota mora biti jasno in nedvoumno razpoznavna (npr. z oznako za strojno opremo in oznako ali programskim izhodom za zgradbo programa), da predstavlja ustrezno povezavo med strojno opremo in dokumentacijo.

Kadar so funkcije združene v eni sami enoti ali celo v enem samem računalniku, vendar so zaradi jasnosti in lažje obrazložitve prikazane v več blokih v blokovnem diagramu, se uporabi ena sama identifikacijska oznaka strojne opreme.

Proizvajalec mora z uporabo te identifikacije potrditi, da je predložena oprema skladna z ustreznim dokumentom.

| 3.3.5.1 | Identifikacija opredeljuje različico strojne in programske opreme ter jo je treba tudi spremeniti, kadar se različica spremeni tako, da spremeni funkcijo enote, kar zadeva ta pravilnik. |
| --- | --- |

3.3.5.1

Identifikacija opredeljuje različico strojne in programske opreme ter jo je treba tudi spremeniti, kadar se različica spremeni tako, da spremeni funkcijo enote, kar zadeva ta pravilnik.

3.4   Varnostni koncept proizvajalca

| 3.4.1 | Proizvajalec mora predložiti izjavo, ki potrjuje, da strategija, izbrana za dosego ciljev „sistema“, v stanjih brez napak ne bo vplivala na varno delovanje sistemov, ki so predmet predpisov iz tega pravilnika. |
| --- | --- |

3.4.1

Proizvajalec mora predložiti izjavo, ki potrjuje, da strategija, izbrana za dosego ciljev „sistema“, v stanjih brez napak ne bo vplivala na varno delovanje sistemov, ki so predmet predpisov iz tega pravilnika.

| 3.4.2 | V zvezi s programsko opremo, uporabljeno v „sistemu“, je treba obrazložiti okvirno arhitekturo ter opredeliti uporabljene metode in orodja načrtovanja. Proizvajalec mora biti, če se to zahteva, pripravljen predložiti nekaj dokazov o načinu, s katerim je med postopkom načrtovanja in razvoja ugotovil realizacijo logike sistema. |
| --- | --- |

3.4.2

V zvezi s programsko opremo, uporabljeno v „sistemu“, je treba obrazložiti okvirno arhitekturo ter opredeliti uporabljene metode in orodja načrtovanja. Proizvajalec mora biti, če se to zahteva, pripravljen predložiti nekaj dokazov o načinu, s katerim je med postopkom načrtovanja in razvoja ugotovil realizacijo logike sistema.

| 3.4.3 | Proizvajalec mora tehničnim organom predložiti razlago konstrukcijsko določenih ukrepov, vgrajenih v „sistem“, da tako omogoči varno delovanje v stanjih z napako. Možni konstrukcijsko določeni ukrepi za primer okvare v „sistemu“ so na primer:






  (a) | vrnitev v delovanje s pomočjo delnega sistema; |
| --- | --- | --- |

3.4.3

Proizvajalec mora tehničnim organom predložiti razlago konstrukcijsko določenih ukrepov, vgrajenih v „sistem“, da tako omogoči varno delovanje v stanjih z napako. Možni konstrukcijsko določeni ukrepi za primer okvare v „sistemu“ so na primer:

(a)

vrnitev v delovanje s pomočjo delnega sistema;

| (b) | prehod na ločen rezervni sistem; |
| --- | --- |

(b)

prehod na ločen rezervni sistem;

| (c) | odprava funkcije višje ravni. |
| --- | --- |

(c)

odprava funkcije višje ravni.

V primeru okvare mora biti voznik opozorjen na primer z opozorilnim signalom ali prikazom sporočila. Če voznik sistema ne deaktivira, npr. z vklopom stikala za vžig (zagon) ali z izklopom konkretne funkcije, če je za ta namen na voljo posebno stikalo, mora biti opozorilo prisotno, dokler se stanje z napako ne konča.

| 3.4.3.1 | Če izbrani ukrep izbere način delovanja z delno zmogljivostjo v nekaterih stanjih z napako, potem je treba ta stanja navesti in določiti posledične meje učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.4.3.1

Če izbrani ukrep izbere način delovanja z delno zmogljivostjo v nekaterih stanjih z napako, potem je treba ta stanja navesti in določiti posledične meje učinkovitosti.

| 3.4.3.2 | Če izbrani ukrep izbere drugi (rezervni) način za dosego cilja sistema za upravljanje vozila, je treba obrazložiti načela preklopnega mehanizma, logiko in raven redundance in morebitne vgrajene podporne funkcije preverjanja ter določiti posledične meje rezervne učinkovitosti. |
| --- | --- |

3.4.3.2

Če izbrani ukrep izbere drugi (rezervni) način za dosego cilja sistema za upravljanje vozila, je treba obrazložiti načela preklopnega mehanizma, logiko in raven redundance in morebitne vgrajene podporne funkcije preverjanja ter določiti posledične meje rezervne učinkovitosti.

| 3.4.3.3 | Če izbrani ukrep izbere odpravo funkcije višje ravni, je treba preprečiti vse ustrezne izhodne nadzorne signale, povezane s to funkcijo, in to tako, da se omeji prehodne motnje. |
| --- | --- |

3.4.3.3

Če izbrani ukrep izbere odpravo funkcije višje ravni, je treba preprečiti vse ustrezne izhodne nadzorne signale, povezane s to funkcijo, in to tako, da se omeji prehodne motnje.

| 3.4.4 | Dokumentacija mora biti podprta z analizo, ki na splošno kaže, kako se bo sistem obnašal ob pojavu katere koli od tistih navedenih napak, ki bodo vplivale na delovanje ali varnost naprave za upravljanje vozila.
  Ta analiza lahko temelji na analizi možnih napak in njihovih posledic (FMEA), analizi drevesa napak (FTA) ali katerem koli podobnem postopku, primernem za zagotavljanje varnosti sistema.
  Izbrane analitične pristope določi in vodi proizvajalec, ki jih mora ob homologaciji dati na voljo tehnični službi za pregled. |
| --- | --- |

3.4.4

Dokumentacija mora biti podprta z analizo, ki na splošno kaže, kako se bo sistem obnašal ob pojavu katere koli od tistih navedenih napak, ki bodo vplivale na delovanje ali varnost naprave za upravljanje vozila.

Ta analiza lahko temelji na analizi možnih napak in njihovih posledic (FMEA), analizi drevesa napak (FTA) ali katerem koli podobnem postopku, primernem za zagotavljanje varnosti sistema.

Izbrane analitične pristope določi in vodi proizvajalec, ki jih mora ob homologaciji dati na voljo tehnični službi za pregled.

| 3.4.4.1 | V tej dokumentaciji morajo biti razčlenjeni parametri, ki se spremljajo, in za vsako stanje z vrsto napako iz odstavka 3.4.4 zgoraj določen opozorilni signal, s katerim mora biti opozorjen voznik in/ali servisno osebje/osebje, ki izvaja tehnične preglede. |
| --- | --- |

3.4.4.1

V tej dokumentaciji morajo biti razčlenjeni parametri, ki se spremljajo, in za vsako stanje z vrsto napako iz odstavka 3.4.4 zgoraj določen opozorilni signal, s katerim mora biti opozorjen voznik in/ali servisno osebje/osebje, ki izvaja tehnične preglede.

4.   PREVERJANJE IN PRESKUS

| 4.1 | Funkcionalno delovanje „sistema“, kot je obrazloženo v dokumentih, predpisanih v odstavku 3, se preskusi na naslednji način:






  4.1.1 | Preverjanje funkcije „sistema“
  Kot način določitve običajnih operativnih ravni se opravi preverjanje delovanja sistema vozila v stanjih brez napake v primerjavi s proizvajalčevo osnovno standardno specifikacijo, razen če to ni predmet določenega preskusa delovanja v okviru postopka homologacije iz tega ali drugega pravilnika. |
| --- | --- | --- |

4.1

Funkcionalno delovanje „sistema“, kot je obrazloženo v dokumentih, predpisanih v odstavku 3, se preskusi na naslednji način:

4.1.1

Preverjanje funkcije „sistema“

Kot način določitve običajnih operativnih ravni se opravi preverjanje delovanja sistema vozila v stanjih brez napake v primerjavi s proizvajalčevo osnovno standardno specifikacijo, razen če to ni predmet določenega preskusa delovanja v okviru postopka homologacije iz tega ali drugega pravilnika.

| 4.1.2 | Preverjanje varnostnega koncepta iz odstavka 3.4
  Odziv „sistema“ se po presoji homologacijskega organa preveri pod vplivom okvare v kateri koli posamezni enoti, tako da se ustrezni izhodni signali uporabijo na električnih enotah ali mehanskih elementih z namenom simuliranja učinkov internih napak v enoti.






  4.1.2.1 | Rezultati preverjanja se morajo ujemati z dokumentiranim povzetkom analize okvar do take stopnje skupnega učinka, da sta varnostni koncept in izvedba potrjena kot ustrezna. |
| --- | --- | --- |

4.1.2

Preverjanje varnostnega koncepta iz odstavka 3.4

Odziv „sistema“ se po presoji homologacijskega organa preveri pod vplivom okvare v kateri koli posamezni enoti, tako da se ustrezni izhodni signali uporabijo na električnih enotah ali mehanskih elementih z namenom simuliranja učinkov internih napak v enoti.

4.1.2.1

Rezultati preverjanja se morajo ujemati z dokumentiranim povzetkom analize okvar do take stopnje skupnega učinka, da sta varnostni koncept in izvedba potrjena kot ustrezna.

---

PRILOGA 19

PRESKUŠANJE UČINKOVITOSTI SESTAVNIH DELOV ZAVOR PRIKLOPNIKA

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Ta priloga opredeljuje preskusne postopke, ki se uporabljajo pri določanju učinkovitosti:






  1.1.1 | membranskih zavornih valjev (glej odstavek 2); |
| --- | --- | --- |

1.1

Ta priloga opredeljuje preskusne postopke, ki se uporabljajo pri določanju učinkovitosti:

1.1.1

membranskih zavornih valjev (glej odstavek 2);

| 1.1.2 | vzmetnih zavor (glej odstavek 3); |
| --- | --- |

1.1.2

vzmetnih zavor (glej odstavek 3);

| 1.1.3 | zavor priklopnika – zavorni učinek priklopnika pri hladnih zavorah (glej odstavek 4); |
| --- | --- |

1.1.3

zavor priklopnika – zavorni učinek priklopnika pri hladnih zavorah (glej odstavek 4);

| 1.1.4 | protiblokirnega zavornega sistema (glej odstavek 5).
  (OPOMBA: Postopki za določanje učinkovitosti preskusa pojemanja za zavore priklopnika in naprav za samodejno nastavljanje zavornih oblog so opredeljeni v Prilogi 11 k temu pravilniku.) |
| --- | --- |

1.1.4

protiblokirnega zavornega sistema (glej odstavek 5).

(OPOMBA: Postopki za določanje učinkovitosti preskusa pojemanja za zavore priklopnika in naprav za samodejno nastavljanje zavornih oblog so opredeljeni v Prilogi 11 k temu pravilniku.)

| 1.2 | Navedena poročila o preskusu se lahko uporabijo skupaj s postopki, opredeljenimi v Prilogi 20 k temu pravilniku, oziroma pri oceni, ali priklopnik izpolnjuje zahteve dejanskega učinka, opredeljene za zadevni priklopnik. |
| --- | --- |

1.2

Navedena poročila o preskusu se lahko uporabijo skupaj s postopki, opredeljenimi v Prilogi 20 k temu pravilniku, oziroma pri oceni, ali priklopnik izpolnjuje zahteve dejanskega učinka, opredeljene za zadevni priklopnik.

2.   UČINKOVITOST MEMBRANSKIH ZAVORNIH VALJEV

2.1   Splošno

| 2.1.1 | Ta oddelek določa postopek, po katerem se ugotavljajo značilnosti sile/hoda/tlaka za membranske zavorne valje, ki se uporabljajo v pnevmatskih zavornih sistemih (1) za ustvarjanje sil, potrebnih pri zavorah z mehanskim aktiviranjem.
  V tem postopku preverjanja se sklop delovne zavore kombiniranega vzmetnega zavornega valja šteje za membranski zavorni valj. |
| --- | --- |

2.1.1

Ta oddelek določa postopek, po katerem se ugotavljajo značilnosti sile/hoda/tlaka za membranske zavorne valje, ki se uporabljajo v pnevmatskih zavornih sistemih (1) za ustvarjanje sil, potrebnih pri zavorah z mehanskim aktiviranjem.

V tem postopku preverjanja se sklop delovne zavore kombiniranega vzmetnega zavornega valja šteje za membranski zavorni valj.

| 2.1.2 | Preverjene značilnosti učinkovitosti, ki jih navede proizvajalec, se uporabijo pri vseh izračunih v zvezi z zahtevami glede združljivosti zavor iz Priloge 10, zahtevami glede delovnega zavornega učinka pri hladnih zavorah (tip 0) iz Priloge 20 in določitvijo razpoložljivega hoda bata zavornega valja glede na preverjanje zaviranja z vročimi zavorami iz Priloge 11. |
| --- | --- |

2.1.2

Preverjene značilnosti učinkovitosti, ki jih navede proizvajalec, se uporabijo pri vseh izračunih v zvezi z zahtevami glede združljivosti zavor iz Priloge 10, zahtevami glede delovnega zavornega učinka pri hladnih zavorah (tip 0) iz Priloge 20 in določitvijo razpoložljivega hoda bata zavornega valja glede na preverjanje zaviranja z vročimi zavorami iz Priloge 11.

2.2   Postopek preskusa:

| 2.2.1 | Izhodiščna točka zavornega valja se mora šteti za točko, ki ni izpostavljena tlaku. |
| --- | --- |

2.2.1

Izhodiščna točka zavornega valja se mora šteti za točko, ki ni izpostavljena tlaku.

| 2.2.2 | Pri povečanjih nazivnega tlaka za ≤ 100 kPa v razponu 100 do ≥ 800 kPa je treba pri tem ustvarjeno silo spremljati v celem razponu hoda bata, ki je na voljo za hitrost premika hoda ≤ 10 mm/s ali povečanje hoda za ≤ 10 mm, pri čemer uporabljeni tlak ne sme odstopati za več kot ± 5 kPa. |
| --- | --- |

2.2.2

Pri povečanjih nazivnega tlaka za ≤ 100 kPa v razponu 100 do ≥ 800 kPa je treba pri tem ustvarjeno silo spremljati v celem razponu hoda bata, ki je na voljo za hitrost premika hoda ≤ 10 mm/s ali povečanje hoda za ≤ 10 mm, pri čemer uporabljeni tlak ne sme odstopati za več kot ± 5 kPa.

| 2.2.3 | Za vsako povečanje tlaka bosta ustrezna povprečna sila (ThA) in učinkovit hod bata (sp) določena v skladu z Dodatkom 7 k tej prilogi. |
| --- | --- |

2.2.3

Za vsako povečanje tlaka bosta ustrezna povprečna sila (ThA) in učinkovit hod bata (sp) določena v skladu z Dodatkom 7 k tej prilogi.

2.3   Preverjanje

| 2.3.1 | Glede na Dodatek 1 k tej prilogi ter odstavke 3.1, 3.2, 3.3 in 3.4 je treba preskusiti vsaj 6 vzorcev, pri čemer je treba izdati poročilo o preverjanju, v katerem je zagotovljeno, da so zahteve iz odstavkov 2.3.2, 2.3.3 in 2.3.4 spodaj izpolnjene. |
| --- | --- |

2.3.1

Glede na Dodatek 1 k tej prilogi ter odstavke 3.1, 3.2, 3.3 in 3.4 je treba preskusiti vsaj 6 vzorcev, pri čemer je treba izdati poročilo o preverjanju, v katerem je zagotovljeno, da so zahteve iz odstavkov 2.3.2, 2.3.3 in 2.3.4 spodaj izpolnjene.

| 2.3.2 | V zvezi s preverjanjem povprečne sile (ThA) – f(p) je treba izdelati diagram, ki določa sprejemljivo odstopanje učinkovitosti, v skladu z vzorcem diagrama 1 na podlagi razmerja med silo in tlakom, ki ga določi proizvajalec. Proizvajalec mora opredeliti tudi kategorijo priklopnika, za katero se lahko uporablja zavorni valj, in veljavno ustrezno območje odstopanja. |
| --- | --- |

2.3.2

V zvezi s preverjanjem povprečne sile (ThA) – f(p) je treba izdelati diagram, ki določa sprejemljivo odstopanje učinkovitosti, v skladu z vzorcem diagrama 1 na podlagi razmerja med silo in tlakom, ki ga določi proizvajalec. Proizvajalec mora opredeliti tudi kategorijo priklopnika, za katero se lahko uporablja zavorni valj, in veljavno ustrezno območje odstopanja.

| 2.3.3 | Preveriti je treba, ali je tlak (p15), ki je potreben, da se ustvari hod batnice zavornega valja 15 mm od izhodiščne točke z odstopanjem ±10 kPa, pri čemer se upošteva eden od preskusnih postopkov:






  2.3.3.1 | Z uporabo določene funkcije sile (ThA) – f(p) je treba mejno vrednost tlaka (p15) zavornega valja izračunati, kadar je ThA = 0. Nato je treba preveriti, ali je dosežen hod batnice zavornega valja iz odstavka 2.3.3 zgoraj, kadar se uporabi ta mejna vrednost tlaka. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Preveriti je treba, ali je tlak (p15), ki je potreben, da se ustvari hod batnice zavornega valja 15 mm od izhodiščne točke z odstopanjem ±10 kPa, pri čemer se upošteva eden od preskusnih postopkov:

2.3.3.1

Z uporabo določene funkcije sile (ThA) – f(p) je treba mejno vrednost tlaka (p15) zavornega valja izračunati, kadar je ThA = 0. Nato je treba preveriti, ali je dosežen hod batnice zavornega valja iz odstavka 2.3.3 zgoraj, kadar se uporabi ta mejna vrednost tlaka.

| 2.3.3.2 | Proizvajalec mora določiti mejno vrednost tlaka zavornega valja (p15), pri čemer je treba preveriti, ali je dosežen hod batnice zavornega valja iz odstavka 2.3.3 zgoraj, kadar se uporabi ta tlak. |
| --- | --- |

2.3.3.2

Proizvajalec mora določiti mejno vrednost tlaka zavornega valja (p15), pri čemer je treba preveriti, ali je dosežen hod batnice zavornega valja iz odstavka 2.3.3 zgoraj, kadar se uporabi ta tlak.

| 2.3.4 | V zvezi s preverjanjem učinkovitega hoda (sp) – f(p) izmerjena vrednost ne sme biti nižja za več kot – 4 % značilnosti sp v območju tlaka, ki ga določi proizvajalec. To vrednost je treba zabeležiti in določiti v odstavku 3.3.1 Dodatka 1 k tej prilogi. Zunaj tega območja tlaka lahko odstopanje presega – 4 %.

  Diagram 1 |
| --- | --- |

2.3.4

V zvezi s preverjanjem učinkovitega hoda (sp) – f(p) izmerjena vrednost ne sme biti nižja za več kot – 4 % značilnosti sp v območju tlaka, ki ga določi proizvajalec. To vrednost je treba zabeležiti in določiti v odstavku 3.3.1 Dodatka 1 k tej prilogi. Zunaj tega območja tlaka lahko odstopanje presega – 4 %.

Diagram 1

Image

| 2.3.5 | Zabeleženi rezultati preskusov se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 2 k tej prilogi, in se vključijo v poročilo o preverjanju, ki je podrobno opisano v odstavku 2.4. |
| --- | --- |

2.3.5

Zabeleženi rezultati preskusov se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 2 k tej prilogi, in se vključijo v poročilo o preverjanju, ki je podrobno opisano v odstavku 2.4.

2.4   Poročilo o preverjanju

| 2.4.1 | Učinek, ki ga navede proizvajalec in ki se preveri z rezultati preskusov, zabeleženimi v skladu z odstavkom 2.3.2, se vpiše na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 1 k tej prilogi. |
| --- | --- |

2.4.1

Učinek, ki ga navede proizvajalec in ki se preveri z rezultati preskusov, zabeleženimi v skladu z odstavkom 2.3.2, se vpiše na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 1 k tej prilogi.

3.   UČINEK VZMETNIH ZAVOR

3.1   Splošno:

| 3.1.1 | Ta oddelek določa postopek, po katerem se ugotavljajo značilnosti sile/hoda/tlaka za vzmetne zavore (2), ki se uporabljajo v pnevmatskih zavornih sistemih za ustvarjanje sil, potrebnih pri zavorah z mehanskim aktiviranjem.
  V tem postopku preverjanja se sklop vzmetne zavore kombiniranega vzmetnega zavornega valja šteje za vzmetno zavoro. |
| --- | --- |

3.1.1

Ta oddelek določa postopek, po katerem se ugotavljajo značilnosti sile/hoda/tlaka za vzmetne zavore (2), ki se uporabljajo v pnevmatskih zavornih sistemih za ustvarjanje sil, potrebnih pri zavorah z mehanskim aktiviranjem.

V tem postopku preverjanja se sklop vzmetne zavore kombiniranega vzmetnega zavornega valja šteje za vzmetno zavoro.

| 3.1.2 | Učinek, ki ga določi proizvajalec, je treba uporabiti v vseh izračunih v zvezi z zahtevami glede učinka parkirnega zaviranja iz Priloge 20. |
| --- | --- |

3.1.2

Učinek, ki ga določi proizvajalec, je treba uporabiti v vseh izračunih v zvezi z zahtevami glede učinka parkirnega zaviranja iz Priloge 20.

3.2   Postopek preskusa:

| 3.2.1 | Izhodiščna točka vzmetnega zavornega valja se mora šteti za točko, ki je v celoti izpostavljena tlaku. |
| --- | --- |

3.2.1

Izhodiščna točka vzmetnega zavornega valja se mora šteti za točko, ki je v celoti izpostavljena tlaku.

| 3.2.2 | Pri nominalnih povečanjih hoda za ≤ 10 mm je treba pri tem ustvarjeno silo spremljati v celotnem razponu hoda, ki je na voljo pri tlaku nič. |
| --- | --- |

3.2.2

Pri nominalnih povečanjih hoda za ≤ 10 mm je treba pri tem ustvarjeno silo spremljati v celotnem razponu hoda, ki je na voljo pri tlaku nič.

| 3.2.3 | Nato je treba tlak postopoma povečevati, dokler ni dosežen hod 10 mm od izhodiščne točke, ta tlak, ki je določen kot tlak sproščanja, pa je treba zabeležiti. |
| --- | --- |

3.2.3

Nato je treba tlak postopoma povečevati, dokler ni dosežen hod 10 mm od izhodiščne točke, ta tlak, ki je določen kot tlak sproščanja, pa je treba zabeležiti.

| 3.2.4 | Tlak je treba nato povečati na 850 kPa ali največji delovni tlak, ki ga določi proizvajalec, kar je nižje. |
| --- | --- |

3.2.4

Tlak je treba nato povečati na 850 kPa ali največji delovni tlak, ki ga določi proizvajalec, kar je nižje.

3.3   Preverjanje:

| 3.3.1 | Glede na točke 2.1, 3.1, 3.2 in 3.3 Dodatka 3 je treba preskusiti vsaj 6 vzorcev, pri čemer je treba izdati poročilo o preverjanju, v katerem je zagotovljeno, da so izpolnjeni naslednji pogoji:






  3.3.1.1 | V razponu hoda od 10 mm do 2/3 največjega hoda noben rezultat, izmerjen v skladu z odstavkom 3.2.2, ne odstopa za več kot 6 % od določenih značilnosti. |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Glede na točke 2.1, 3.1, 3.2 in 3.3 Dodatka 3 je treba preskusiti vsaj 6 vzorcev, pri čemer je treba izdati poročilo o preverjanju, v katerem je zagotovljeno, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

3.3.1.1

V razponu hoda od 10 mm do 2/3 največjega hoda noben rezultat, izmerjen v skladu z odstavkom 3.2.2, ne odstopa za več kot 6 % od določenih značilnosti.

| 3.3.1.2 | Noben rezultat, izmerjen v skladu z odstavkom 3.2.3, ne presega določene vrednosti. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Noben rezultat, izmerjen v skladu z odstavkom 3.2.3, ne presega določene vrednosti.

| 3.3.1.3 | Po končanem preskusu v skladu z odstavkom 3.2.4 vse vzmetne zavore delujejo pravilno. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Po končanem preskusu v skladu z odstavkom 3.2.4 vse vzmetne zavore delujejo pravilno.

| 3.3.2 | Zabeleženi rezultati preskusov se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 4 k tej prilogi, in se vključijo v poročilo o preverjanju, ki je podrobno opisano v odstavku 3.4. |
| --- | --- |

3.3.2

Zabeleženi rezultati preskusov se vpišejo na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 4 k tej prilogi, in se vključijo v poročilo o preverjanju, ki je podrobno opisano v odstavku 3.4.

3.4   Poročilo o preverjanju:

| 3.4.1 | Učinek, ki ga navede proizvajalec in ki se preveri z rezultati preskusov, zabeleženimi v skladu z odstavkom 3.3.2, se vpiše na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 3 k tej prilogi. |
| --- | --- |

3.4.1

Učinek, ki ga navede proizvajalec in ki se preveri z rezultati preskusov, zabeleženimi v skladu z odstavkom 3.3.2, se vpiše na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 3 k tej prilogi.

4.   ZAVORNI UČINEK PRIKLOPNIKA PRI HLADNIH ZAVORAH

4.1   Splošno:

| 4.1.1 | Ta postopek zajema preskušanje zavornega učinka pri „hladnih“ zavorah pnevmatskih ali kolutnih zavor (3) z odmikačem v obliki črke S na priklopnikih. |
| --- | --- |

4.1.1

Ta postopek zajema preskušanje zavornega učinka pri „hladnih“ zavorah pnevmatskih ali kolutnih zavor (3) z odmikačem v obliki črke S na priklopnikih.

| 4.1.2 | Učinek, ki ga določi proizvajalec, je treba uporabiti za vse izračune v zvezi z zahtevami glede združljivosti zaviranja iz Priloge 10 ter zahtevami glede učinka hladne delovne zavore in učinka parkirne zavore iz Priloge 20 (tip 0). |
| --- | --- |

4.1.2

Učinek, ki ga določi proizvajalec, je treba uporabiti za vse izračune v zvezi z zahtevami glede združljivosti zaviranja iz Priloge 10 ter zahtevami glede učinka hladne delovne zavore in učinka parkirne zavore iz Priloge 20 (tip 0).

4.2   Faktor zaviranja in prag zavornega navora

| 4.2.1 | Priprava zavore mora biti v skladu z odstavkom 4.4.2 te priloge. |
| --- | --- |

4.2.1

Priprava zavore mora biti v skladu z odstavkom 4.4.2 te priloge.

| 4.2.2 | Faktor zaviranja je faktor ojačanja, ki izhaja iz tornih sil, ki jih ustvarjajo posamezni sestavni deli sklopa zavor, ter je izražen kot razmerje med izhodnim navorom in vhodnim navorom. Ta faktor zaviranja je označen s simbolom BF in ga je treba preveriti za vsak material obloge ali zavornih ploščic, določen v odstavku 4.3.1.3. |
| --- | --- |

4.2.2

Faktor zaviranja je faktor ojačanja, ki izhaja iz tornih sil, ki jih ustvarjajo posamezni sestavni deli sklopa zavor, ter je izražen kot razmerje med izhodnim navorom in vhodnim navorom. Ta faktor zaviranja je označen s simbolom BF in ga je treba preveriti za vsak material obloge ali zavornih ploščic, določen v odstavku 4.3.1.3.

| 4.2.3 | Prag zavornega navora je treba izraziti na način, ki ostane veljaven za različice aktiviranja zavor, in je označen s simbolom Co. |
| --- | --- |

4.2.3

Prag zavornega navora je treba izraziti na način, ki ostane veljaven za različice aktiviranja zavor, in je označen s simbolom Co.

| 4.2.4 | Vrednosti BF morajo ostati veljavne za različice naslednjih parametrov:






  4.2.4.1 | Masa na zavoro, in sicer do mase, določene v odstavku 4.3.1.5. |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Vrednosti BF morajo ostati veljavne za različice naslednjih parametrov:

4.2.4.1

Masa na zavoro, in sicer do mase, določene v odstavku 4.3.1.5.

| 4.2.4.2 | Mere in značilnosti zunanjih sestavnih delov, ki se uporabljajo za aktivacijo zavor. |
| --- | --- |

4.2.4.2

Mere in značilnosti zunanjih sestavnih delov, ki se uporabljajo za aktivacijo zavor.

| 4.2.4.3 | Velikost platišč/mere pnevmatik. |
| --- | --- |

4.2.4.3

Velikost platišč/mere pnevmatik.

4.3   Opisni list

4.3.1   Proizvajalci zavor morajo tehnični službi predložiti vsaj naslednje informacije:

| 4.3.1.1 | Opis tipa, modela, velikosti zavor itd. |
| --- | --- |

4.3.1.1

Opis tipa, modela, velikosti zavor itd.

| 4.3.1.2 | Podrobnosti geometrije zavor |
| --- | --- |

4.3.1.2

Podrobnosti geometrije zavor

| 4.3.1.3 | Znamko in tip zavornih oblog ali zavornih ploščic |
| --- | --- |

4.3.1.3

Znamko in tip zavornih oblog ali zavornih ploščic

| 4.3.1.4 | Material zavornega bobna ali kolutov |
| --- | --- |

4.3.1.4

Material zavornega bobna ali kolutov

| 4.3.1.5 | Največjo tehnično dovoljeno maso za zavore |
| --- | --- |

4.3.1.5

Največjo tehnično dovoljeno maso za zavore

4.3.2   Dodatne informacije

| 4.3.2.1 | Velikosti platišč in pnevmatik, ki se bodo uporabile za preskus |
| --- | --- |

4.3.2.1

Velikosti platišč in pnevmatik, ki se bodo uporabile za preskus

| 4.3.2.2 | Določen faktor zaviranja BF |
| --- | --- |

4.3.2.2

Določen faktor zaviranja BF

| 4.3.2.3 | Določen prag navora Co |
| --- | --- |

4.3.2.3

Določen prag navora Co

4.4   Preskusni postopek

4.4.1   Priprava

| 4.4.1.1 | Izdelati je treba graf, ki določa sprejemljivo različico učinka, glede na vzorec, prikazan v diagramu 2, pri čemer je treba uporabiti faktor zaviranja, ki ga določi proizvajalec. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Izdelati je treba graf, ki določa sprejemljivo različico učinka, glede na vzorec, prikazan v diagramu 2, pri čemer je treba uporabiti faktor zaviranja, ki ga določi proizvajalec.

| 4.4.1.2 | Učinkovitost naprave, ki se uporablja za aktivacijo zavore, je treba umeriti z natančnostjo 1 %. |
| --- | --- |

4.4.1.2

Učinkovitost naprave, ki se uporablja za aktivacijo zavore, je treba umeriti z natančnostjo 1 %.

| 4.4.1.3 | Dinamični polmer pnevmatike pri preskusni obremenitvi je treba določiti, kot je predpisano za preskusno metodo. |
| --- | --- |

4.4.1.3

Dinamični polmer pnevmatike pri preskusni obremenitvi je treba določiti, kot je predpisano za preskusno metodo.

4.4.2   Postopek utekanja

| 4.4.2.1 | V primeru bobnastih zavor je treba preskus začeti z novimi zavornimi oblogami in novimi bobni, zavorne obloge pa je treba obdelati tako, da se doseže najboljši mogoč prvotni stik med oblogami in bobni. |
| --- | --- |

4.4.2.1

V primeru bobnastih zavor je treba preskus začeti z novimi zavornimi oblogami in novimi bobni, zavorne obloge pa je treba obdelati tako, da se doseže najboljši mogoč prvotni stik med oblogami in bobni.

| 4.4.2.2 | V primeru kolutnih zavor je treba preskuse začeti z novimi zavornimi ploščicami in novimi koluti, o obdelavi materiala zavornih ploščic pa določa proizvajalec zavor. |
| --- | --- |

4.4.2.2

V primeru kolutnih zavor je treba preskuse začeti z novimi zavornimi ploščicami in novimi koluti, o obdelavi materiala zavornih ploščic pa določa proizvajalec zavor.

| 4.4.2.3 | Dvajsetkrat je treba uporabiti zavore pri začetni hitrosti 60 km/h, pri čemer je pritisk na zavore teoretično enak 0,3 TR/preskusna masa. Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut ne sme biti višja od 100 °C pred vsako uporabo zavor. |
| --- | --- |

4.4.2.3

Dvajsetkrat je treba uporabiti zavore pri začetni hitrosti 60 km/h, pri čemer je pritisk na zavore teoretično enak 0,3 TR/preskusna masa. Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut ne sme biti višja od 100 °C pred vsako uporabo zavor.

| 4.4.2.4 | Tridesetkrat je treba uporabiti zavore s 60 km/h na 30 km/h, pri čemer je pritisk na zavore enak 0,3 TR/preskusna masa, časovni interval med uporabami zavor pa 60 s (4). Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut pri prvem zaviranju ne sme biti višja od 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.2.4

Tridesetkrat je treba uporabiti zavore s 60 km/h na 30 km/h, pri čemer je pritisk na zavore enak 0,3 TR/preskusna masa, časovni interval med uporabami zavor pa 60 s (4). Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut pri prvem zaviranju ne sme biti višja od 100 °C.

| 4.4.2.5 | Po 30 uporabah zavor, kot je določeno v odstavku 4.4.2.4 zgoraj, in po časovnem intervalu 120 s je treba petkrat uporabiti zavore s 60 km/h na 30 km/h, pri čemer mora biti pritisk na zavore enak 0,3 TR/preskusna masa, časovni interval med uporabami zavor pa 120 s (4). |
| --- | --- |

4.4.2.5

Po 30 uporabah zavor, kot je določeno v odstavku 4.4.2.4 zgoraj, in po časovnem intervalu 120 s je treba petkrat uporabiti zavore s 60 km/h na 30 km/h, pri čemer mora biti pritisk na zavore enak 0,3 TR/preskusna masa, časovni interval med uporabami zavor pa 120 s (4).

| 4.4.2.6 | Dvajsetkrat je treba uporabiti zavore pri začetni hitrosti 60 km/h, pri čemer je pritisk na zavore enak 0,3 TR/preskusna masa. Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut ne sme biti višja od 150 °C pred vsako uporabo zavor. |
| --- | --- |

4.4.2.6

Dvajsetkrat je treba uporabiti zavore pri začetni hitrosti 60 km/h, pri čemer je pritisk na zavore enak 0,3 TR/preskusna masa. Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut ne sme biti višja od 150 °C pred vsako uporabo zavor.

| 4.4.2.7 | Preveriti je treba učinek na naslednji način:






  4.4.2.7.1 | Izračunati je treba vhodni navor, da se določijo vrednosti teoretičnega učinka, enake 0,2, 0,35 in 0,5 ± 0,05 TR/preskusna masa. |
| --- | --- | --- |

4.4.2.7

Preveriti je treba učinek na naslednji način:

4.4.2.7.1

Izračunati je treba vhodni navor, da se določijo vrednosti teoretičnega učinka, enake 0,2, 0,35 in 0,5 ± 0,05 TR/preskusna masa.

| 4.4.2.7.2 | Ko je določena vrednost vhodnega navora za vsako zavorno razmerje, mora ta vrednost ostati nespremenjena pri vsakem naslednjem zaviranju (npr. nespremenjen tlak). |
| --- | --- |

4.4.2.7.2

Ko je določena vrednost vhodnega navora za vsako zavorno razmerje, mora ta vrednost ostati nespremenjena pri vsakem naslednjem zaviranju (npr. nespremenjen tlak).

| 4.4.2.7.3 | Dvajsetkrat je treba uporabiti zavore z vsakim vhodnim navorom, določenim v odstavku 4.4.2.7.1, pri začetni hitrosti 60 km/h. Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut ne sme biti višja od 100 °C pred vsako uporabo zavor. |
| --- | --- |

4.4.2.7.3

Dvajsetkrat je treba uporabiti zavore z vsakim vhodnim navorom, določenim v odstavku 4.4.2.7.1, pri začetni hitrosti 60 km/h. Začetna temperatura na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut ne sme biti višja od 100 °C pred vsako uporabo zavor.

| 4.4.2.8 | Ponoviti je treba postopke, določene v odstavkih 4.4.2.6 in 4.4.2.7.3 zgoraj, pri čemer odstavek 4.4.2.6 ni obvezen, dokler se rezultati petih zaporednih nemonotonih meritev pri nespremenljivi vhodni vrednosti 0,5 TR/(preskusna masa) ne stabilizirajo znotraj odstopanja – 10 % največje vrednosti. |
| --- | --- |

4.4.2.8

Ponoviti je treba postopke, določene v odstavkih 4.4.2.6 in 4.4.2.7.3 zgoraj, pri čemer odstavek 4.4.2.6 ni obvezen, dokler se rezultati petih zaporednih nemonotonih meritev pri nespremenljivi vhodni vrednosti 0,5 TR/(preskusna masa) ne stabilizirajo znotraj odstopanja – 10 % največje vrednosti.

| 4.4.2.9 | Če lahko proizvajalec z rezultati preskusa na terenu dokaže, da je faktor zaviranja po tem utekanju drugačen od faktorja zaviranja, ki se je razvil na cesti, je dovoljeno dodatno kondicioniranje.
  Najvišja temperatura zavor, izmerjena na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut, med postopkom dodatnega utekanja ne sme biti višja od 500 °C v primeru bobnastih zavor in 700 °C v primeru kolutnih zavor.
  Ta preskus na terenu mora biti preskus vzdržljivosti z istim tipom in modelom zavore, kot sta zabeležena v poročilu iz Dodatka 3 k Prilogi 11. Rezultati vsaj treh preskusov v skladu z odstavkom 4.4.3.4 Priloge 19, izvedenih pod pogoji preskusa bremenitve tipa 0 med preskusom na terenu, so podlaga za ugotavljanje, ali se dovoli nadaljnje kondicioniranje. Preskuse zaviranja je treba dokumentirati, kot je določeno v Dodatku 8 k tej prilogi.
  Podrobnosti vseh dodatnih kondicioniranj je treba zabeležiti in priložiti faktorju zaviranja BF v odstavku 2.3.1 Dodatka 3 k Prilogi 11, tako da se določijo na primer naslednji preskusni parametri:






  (a) | tlak v zavornem valju, vhodni zavorni navor ali zavorni navor pri uporabi zavor; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.9

Če lahko proizvajalec z rezultati preskusa na terenu dokaže, da je faktor zaviranja po tem utekanju drugačen od faktorja zaviranja, ki se je razvil na cesti, je dovoljeno dodatno kondicioniranje.

Najvišja temperatura zavor, izmerjena na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut, med postopkom dodatnega utekanja ne sme biti višja od 500 °C v primeru bobnastih zavor in 700 °C v primeru kolutnih zavor.

Ta preskus na terenu mora biti preskus vzdržljivosti z istim tipom in modelom zavore, kot sta zabeležena v poročilu iz Dodatka 3 k Prilogi 11. Rezultati vsaj treh preskusov v skladu z odstavkom 4.4.3.4 Priloge 19, izvedenih pod pogoji preskusa bremenitve tipa 0 med preskusom na terenu, so podlaga za ugotavljanje, ali se dovoli nadaljnje kondicioniranje. Preskuse zaviranja je treba dokumentirati, kot je določeno v Dodatku 8 k tej prilogi.

Podrobnosti vseh dodatnih kondicioniranj je treba zabeležiti in priložiti faktorju zaviranja BF v odstavku 2.3.1 Dodatka 3 k Prilogi 11, tako da se določijo na primer naslednji preskusni parametri:

(a)

tlak v zavornem valju, vhodni zavorni navor ali zavorni navor pri uporabi zavor;

| (b) | hitrost na začetku in na koncu uporabe zavor; |
| --- | --- |

(b)

hitrost na začetku in na koncu uporabe zavor;

| (c) | čas v primeru nespremenjene hitrosti; |
| --- | --- |

(c)

čas v primeru nespremenjene hitrosti;

| (d) | temperatura na začetku in na koncu uporabe zavor ali trajanje zavornega cikla. |
| --- | --- |

(d)

temperatura na začetku in na koncu uporabe zavor ali trajanje zavornega cikla.

| 4.4.2.10 | Če se ta postopek izvaja na vztrajnostnem dinamometru ali kotalni preskusni napravi, je dovoljena neomejena uporaba hladilnega zraka. |
| --- | --- |

4.4.2.10

Če se ta postopek izvaja na vztrajnostnem dinamometru ali kotalni preskusni napravi, je dovoljena neomejena uporaba hladilnega zraka.

4.4.3   Overitveni preskus

| 4.4.3.1 | Temperatura, izmerjena na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut, na začetku uporabe zavore ne sme biti višja od 100 °C. |
| --- | --- |

4.4.3.1

Temperatura, izmerjena na vmesniku obloge/boben ali zavorne ploščice/kolut, na začetku uporabe zavore ne sme biti višja od 100 °C.

| 4.4.3.2 | Prag zavornega navora je treba določiti glede na izmerjeno vrednost pritiska na zavoro glede na umerjeno vhodno napravo. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Prag zavornega navora je treba določiti glede na izmerjeno vrednost pritiska na zavoro glede na umerjeno vhodno napravo.

| 4.4.3.3 | Začetna hitrost pri vseh uporabah zavor je 60 ± 2 km/h. |
| --- | --- |

4.4.3.3

Začetna hitrost pri vseh uporabah zavor je 60 ± 2 km/h.

| 4.4.3.4 | Zavore je treba uporabiti najmanj šestkrat zaporedoma z 0,15 na 0,55 TR/(preskusna masa) pri vedno večjem uporabljenem tlaku, nato pa je treba šestkrat uporabiti zavore z enakim tlakom z zmanjšanji. |
| --- | --- |

4.4.3.4

Zavore je treba uporabiti najmanj šestkrat zaporedoma z 0,15 na 0,55 TR/(preskusna masa) pri vedno večjem uporabljenem tlaku, nato pa je treba šestkrat uporabiti zavore z enakim tlakom z zmanjšanji.

| 4.4.3.5 | Za vsako uporabo zavor iz odstavka 4.4.3.4 se izračuna zavorno razmerje, ki se popravi, da se upošteva kotalni upor, in se prikaže v diagramu iz odstavka 4.4.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

4.4.3.5

Za vsako uporabo zavor iz odstavka 4.4.3.4 se izračuna zavorno razmerje, ki se popravi, da se upošteva kotalni upor, in se prikaže v diagramu iz odstavka 4.4.1.1 te priloge.

4.5   Preskusni postopki

4.5.1   Preskus na progi za preskušanje

| 4.5.1.1 | Preskus učinka zavor je treba izvesti za posamezno os. |
| --- | --- |

4.5.1.1

Preskus učinka zavor je treba izvesti za posamezno os.

| 4.5.1.2 | Preskuse je treba izvajati na vodoravni in ravni progi, ki ima površino z dobrim oprijemom, ter v brezvetrju, da veter ne bi vplival na rezultate. |
| --- | --- |

4.5.1.2

Preskuse je treba izvajati na vodoravni in ravni progi, ki ima površino z dobrim oprijemom, ter v brezvetrju, da veter ne bi vplival na rezultate.

| 4.5.1.3 | Priklopnik mora biti obremenjen (čim bolj natančno) do največje tehnično dovoljene mase za vsako zavoro, vendar se lahko doda dodatna masa, če je potrebna za zagotovitev, da na preskušani osi zadostna masa za dosego zavornega razmerja 0,55 TR/(največja tehnično dovoljena masa na zavoro) brez blokiranja koles. |
| --- | --- |

4.5.1.3

Priklopnik mora biti obremenjen (čim bolj natančno) do največje tehnično dovoljene mase za vsako zavoro, vendar se lahko doda dodatna masa, če je potrebna za zagotovitev, da na preskušani osi zadostna masa za dosego zavornega razmerja 0,55 TR/(največja tehnično dovoljena masa na zavoro) brez blokiranja koles.

| 4.5.1.4 | Dinamični polmer pnevmatike se lahko preverja pri nizki hitrosti, tj. < 10 km/h, tako da se izmeri prevožena razdalja glede na pogonsko kolo, pri čemer je najmanjše število vrtljajev, potrebnih za določitev dinamičnega polmera pnevmatike, 10. |
| --- | --- |

4.5.1.4

Dinamični polmer pnevmatike se lahko preverja pri nizki hitrosti, tj. < 10 km/h, tako da se izmeri prevožena razdalja glede na pogonsko kolo, pri čemer je najmanjše število vrtljajev, potrebnih za določitev dinamičnega polmera pnevmatike, 10.

| 4.5.1.5 | Kotalni upor skupine vozil se določi z merjenjem časa, v katerem se hitrost vozila zmanjša s 55 na 45 km/h, in prevožene razdalje, kadar se vozilo preskuša v smeri, v kateri se bo izvajal overitveni preskus, je motor odklopljen, kakršen koli trajnostni zavorni sistem pa izključen. |
| --- | --- |

4.5.1.5

Kotalni upor skupine vozil se določi z merjenjem časa, v katerem se hitrost vozila zmanjša s 55 na 45 km/h, in prevožene razdalje, kadar se vozilo preskuša v smeri, v kateri se bo izvajal overitveni preskus, je motor odklopljen, kakršen koli trajnostni zavorni sistem pa izključen.

| 4.5.1.6 | Aktivirajo se le zavore osi, ki se preskušajo, vhodni tlak na vhodni napravi zavore pa mora doseči 90 ± 3 % (po največjem času naraščanja zavorne sile 0,7 s) svoje asimptotične vrednosti. Preskus je treba izvesti z odklopljenim motorjem in izključenim kakršnim koli trajnostnim zavornim sistemom. |
| --- | --- |

4.5.1.6

Aktivirajo se le zavore osi, ki se preskušajo, vhodni tlak na vhodni napravi zavore pa mora doseči 90 ± 3 % (po največjem času naraščanja zavorne sile 0,7 s) svoje asimptotične vrednosti. Preskus je treba izvesti z odklopljenim motorjem in izključenim kakršnim koli trajnostnim zavornim sistemom.

| 4.5.1.7 | Zavore je treba na začetku preskusa tesno nastaviti. |
| --- | --- |

4.5.1.7

Zavore je treba na začetku preskusa tesno nastaviti.

| 4.5.1.8 | Vhodno zaviranje za namene izračuna praga zavornega navora se določi z dvigom kolesa in postopno uporabo zavore, medtem ko se kolo vrti ročno, dokler se ne zazna upor. |
| --- | --- |

4.5.1.8

Vhodno zaviranje za namene izračuna praga zavornega navora se določi z dvigom kolesa in postopno uporabo zavore, medtem ko se kolo vrti ročno, dokler se ne zazna upor.

| 4.5.1.9 | Končna hitrost v2 se določi v skladu z odstavkom 3.1.5 Dodatka 2 k Prilogi 11. |
| --- | --- |

4.5.1.9

Končna hitrost v2 se določi v skladu z odstavkom 3.1.5 Dodatka 2 k Prilogi 11.

| 4.5.1.10 | Zavorni učinek preskušane osi se določi z izračunom pojemka, določenega z neposredno meritvijo hitrosti in razdalje med 0,8 v1 in v2, pri čemer v2 ne sme biti manj kot 0,1 v1. Ta vrednost se šteje za enako povprečnemu polnemu pojemku, kot je določen v Prilogi 4 zgoraj. |
| --- | --- |

4.5.1.10

Zavorni učinek preskušane osi se določi z izračunom pojemka, določenega z neposredno meritvijo hitrosti in razdalje med 0,8 v1 in v2, pri čemer v2 ne sme biti manj kot 0,1 v1. Ta vrednost se šteje za enako povprečnemu polnemu pojemku, kot je določen v Prilogi 4 zgoraj.

4.5.2   Preskus na vztrajnostnem dinamometru

| 4.5.2.1 | Preskus je treba izvesti na posameznem sklopu zavor. |
| --- | --- |

4.5.2.1

Preskus je treba izvesti na posameznem sklopu zavor.

| 4.5.2.2 | Preskusna naprava mora biti sposobna ustvarjati vztrajnost, ki jo zahteva odstavek 4.5.2.5 te priloge. |
| --- | --- |

4.5.2.2

Preskusna naprava mora biti sposobna ustvarjati vztrajnost, ki jo zahteva odstavek 4.5.2.5 te priloge.

| 4.5.2.3 | Preskusna naprava mora biti umerjena za hitrost in zavorni navor z natančnostjo 2 %. |
| --- | --- |

4.5.2.3

Preskusna naprava mora biti umerjena za hitrost in zavorni navor z natančnostjo 2 %.

| 4.5.2.4 | Naprave, uporabljene za izvajanje preskusa, morajo biti sposobne dajati vsaj naslednje podatke:






  4.5.2.4.1 | stalno beleženje tlaka ali sile pri uporabi zavore; |
| --- | --- | --- |

4.5.2.4

Naprave, uporabljene za izvajanje preskusa, morajo biti sposobne dajati vsaj naslednje podatke:

4.5.2.4.1

stalno beleženje tlaka ali sile pri uporabi zavore;

| 4.5.2.4.2 | stalno beleženje zavornega navora; |
| --- | --- |

4.5.2.4.2

stalno beleženje zavornega navora;

| 4.5.2.4.3 | stalno beleženje temperature, izmerjene na vmesniku obloga/boben ali zavorne ploščice/koluta; |
| --- | --- |

4.5.2.4.3

stalno beleženje temperature, izmerjene na vmesniku obloga/boben ali zavorne ploščice/koluta;

| 4.5.2.4.4 | hitrost med preskusom. |
| --- | --- |

4.5.2.4.4

hitrost med preskusom.

| 4.5.2.5 | Vztrajnost (IT) dinamometra je treba določiti čim bolj točno z dovoljenim odstopanjem ± 5 %, vključno z notranjim trenjem dinamometra, na tisti del linearne vztrajnosti vozila, ki odpade na eno kolo, ki je potreben za učinek 0,55 TR/(največja tehnično dovoljena masa), v skladu z naslednjo enačbo:
  IT = Pd · R2

  pri čemer je:







  IT | = | dejanska rotacijska vztrajnost (kgm2) |
| --- | --- | --- | --- |
| R | = | polmer pnevmatike, določen s z enačbo 0,485 D |
| D | = | d + 2H (5) |
| d | = | dogovorjena številka premera platišča (mm) |
| H | = | nazivna višina preseka (mm) = S1 × 0,01 Ra |
| S1 | = | širina preseka (mm) |
| Ra | = | nazivno presečno razmerje |
| Pd | = | največja tehnično dovoljena masa/zavora, kot je določeno v odstavku 4.3.1.5. |

4.5.2.5

Vztrajnost (IT) dinamometra je treba določiti čim bolj točno z dovoljenim odstopanjem ± 5 %, vključno z notranjim trenjem dinamometra, na tisti del linearne vztrajnosti vozila, ki odpade na eno kolo, ki je potreben za učinek 0,55 TR/(največja tehnično dovoljena masa), v skladu z naslednjo enačbo:

IT = Pd · R2

pri čemer je:

IT

=

dejanska rotacijska vztrajnost (kgm2)

R

=

polmer pnevmatike, določen s z enačbo 0,485 D

D

=

d + 2H (5)

d

=

dogovorjena številka premera platišča (mm)

H

=

nazivna višina preseka (mm) = S1 × 0,01 Ra

S1

=

širina preseka (mm)

Ra

=

nazivno presečno razmerje

Pd

=

največja tehnično dovoljena masa/zavora, kot je določeno v odstavku 4.3.1.5.

| 4.5.2.6 | Uporabi se lahko hladilni zrak pri temperaturi okolja, pri čemer je treba s hitrostjo, ki ni višja od 0,33, v zrak usmeriti pravokotno na vrtilno os zavore. |
| --- | --- |

4.5.2.6

Uporabi se lahko hladilni zrak pri temperaturi okolja, pri čemer je treba s hitrostjo, ki ni višja od 0,33, v zrak usmeriti pravokotno na vrtilno os zavore.

| 4.5.2.7 | Zavoro je treba na začetku preskusa tesno nastaviti. |
| --- | --- |

4.5.2.7

Zavoro je treba na začetku preskusa tesno nastaviti.

| 4.5.2.8 | Vhodno zaviranje za namene izračuna praga zavornega navora se določi s postopno uporabo zavore, dokler se ne ustvari zavorni navor. |
| --- | --- |

4.5.2.8

Vhodno zaviranje za namene izračuna praga zavornega navora se določi s postopno uporabo zavore, dokler se ne ustvari zavorni navor.

| 4.5.2.9 | Učinek zavor je treba določiti, tako da se za izmerjeni zavorni navor uporabi naslednja enačba:
  zavorno razmerje =

  pri čemer je:







  Mt | = | povprečni zavorni navor (Nm) – na podlagi razdalje |
| --- | --- | --- | --- |
| g | = | gravitacijski pojemek (m/s2) |

4.5.2.9

Učinek zavor je treba določiti, tako da se za izmerjeni zavorni navor uporabi naslednja enačba:

zavorno razmerje = Formula

pri čemer je:

Mt

=

povprečni zavorni navor (Nm) – na podlagi razdalje

g

=

gravitacijski pojemek (m/s2)

Povprečni zavorni navor (Mt) se izračuna na podlagi pojemka, ki izhaja iz neposredne meritve hitrosti in razdalje med 0,8 v1 in 0,1 v1. Ta vrednost se šteje za enako povprečnemu polnemu pojemku iz Priloge 4 zgoraj.

4.5.3   Preskus na kotalni preskusni napravi

| 4.5.3.1 | Preskus bo izveden na posamezni osi z eno ali dvema zavorama. |
| --- | --- |

4.5.3.1

Preskus bo izveden na posamezni osi z eno ali dvema zavorama.

| 4.5.3.2 | Preskusna naprava mora imeti umerjen sistem za obremenitev, da se simulira zahtevana masa za zavore, ki se bodo preskušale. |
| --- | --- |

4.5.3.2

Preskusna naprava mora imeti umerjen sistem za obremenitev, da se simulira zahtevana masa za zavore, ki se bodo preskušale.

| 4.5.3.3 | Preskusna naprava mora biti umerjena za hitrost in zavorni navor z natančnostjo 2 %, pri čemer je treba upoštevati značilnosti notranjega trenja. Dinamični polmer pnevmatike (R) je treba določiti tako, da se izmeri hitrost vrtenja kotalne preskusne naprave in nezaviranih koles preskušane osi pri hitrosti 60 km/h, in izračunati z naslednjo enačbo:



  pri čemer je:







  RR | = | polmer kotalne preskusne naprave |
| --- | --- | --- | --- |
| nD | = | hitrost (vrtenja) kotalne preskusne naprave |
| nw | = | hitrost vrtenja nezaviranih koles osi |

4.5.3.3

Preskusna naprava mora biti umerjena za hitrost in zavorni navor z natančnostjo 2 %, pri čemer je treba upoštevati značilnosti notranjega trenja. Dinamični polmer pnevmatike (R) je treba določiti tako, da se izmeri hitrost vrtenja kotalne preskusne naprave in nezaviranih koles preskušane osi pri hitrosti 60 km/h, in izračunati z naslednjo enačbo:

Formula

pri čemer je:

RR

=

polmer kotalne preskusne naprave

nD

=

hitrost (vrtenja) kotalne preskusne naprave

nw

=

hitrost vrtenja nezaviranih koles osi

| 4.5.3.4 | Uporabi se lahko hladilni zrak pri temperaturi okolja s hitrostjo, ki ni višja od 0,33 v, pri čemer se zrak usmeri na zavore. |
| --- | --- |

4.5.3.4

Uporabi se lahko hladilni zrak pri temperaturi okolja s hitrostjo, ki ni višja od 0,33 v, pri čemer se zrak usmeri na zavore.

| 4.5.3.5 | Zavore je treba na začetku preskusa tesno nastaviti. |
| --- | --- |

4.5.3.5

Zavore je treba na začetku preskusa tesno nastaviti.

| 4.5.3.6 | Vhodno zaviranje za namene izračuna praga zavornega navora se določi s postopno uporabo zavor, dokler se ne ustvari zavorni navor. |
| --- | --- |

4.5.3.6

Vhodno zaviranje za namene izračuna praga zavornega navora se določi s postopno uporabo zavor, dokler se ne ustvari zavorni navor.

| 4.5.3.7 | Zavorni učinek se določi tako, da se izmeri zavorna sila na obodu pnevmatike, ki se izračuna glede na zavorno razmerje, pri čemer se upošteva kotalni upor. Kotalni upor obremenjene osi bo določen tako, da se bo izmerila sila na obodu pnevmatike pri hitrosti 60 km/h.
  Povprečni zavorni navor (Mt) temelji na izmerjenih vrednostih med trenutkom, ko uporabljen pritisk/sila doseže svojo asimptotično vrednost od dviga tlaka na vhodni napravi zavore in ko zavorna energija doseže vrednost W60, ki je določena v odstavku 4.5.3.8. |
| --- | --- |

4.5.3.7

Zavorni učinek se določi tako, da se izmeri zavorna sila na obodu pnevmatike, ki se izračuna glede na zavorno razmerje, pri čemer se upošteva kotalni upor. Kotalni upor obremenjene osi bo določen tako, da se bo izmerila sila na obodu pnevmatike pri hitrosti 60 km/h.

Povprečni zavorni navor (Mt) temelji na izmerjenih vrednostih med trenutkom, ko uporabljen pritisk/sila doseže svojo asimptotično vrednost od dviga tlaka na vhodni napravi zavore in ko zavorna energija doseže vrednost W60, ki je določena v odstavku 4.5.3.8.

| 4.5.3.8 | Za določitev zavornega razmerja je treba upoštevati zavorno energijo W60, ki je enaka kinetični energiji ustrezne mase za preskušano zavoro, ko se zavira s 60 km/h na mirovanje,
  pri čemer je: |
| --- | --- |

4.5.3.8

Za določitev zavornega razmerja je treba upoštevati zavorno energijo W60, ki je enaka kinetični energiji ustrezne mase za preskušano zavoro, ko se zavira s 60 km/h na mirovanje,

pri čemer je:

Formula

| 4.5.3.8.1 | Če v skladu z odstavkom 4.5.3.8 med merjenjem zavornega razmerja preskusne hitrosti ni mogoče ohraniti pri 60 + 2 km/h, je treba zavorno razmerje določiti na podlagi neposredne meritve zavorne sile FB in/ali zavornega navora Mt, tako da na merjenje teh parametrov ne vplivajo dinamične sile vztrajnostne mase kotalne preskusne naprave. |
| --- | --- |

4.5.3.8.1

Če v skladu z odstavkom 4.5.3.8 med merjenjem zavornega razmerja preskusne hitrosti ni mogoče ohraniti pri 60 + 2 km/h, je treba zavorno razmerje določiti na podlagi neposredne meritve zavorne sile FB in/ali zavornega navora Mt, tako da na merjenje teh parametrov ne vplivajo dinamične sile vztrajnostne mase kotalne preskusne naprave.

4.6   Poročilo o preverjanju

| 4.6.1 | Učinek, ki ga navede proizvajalec in ki se preveri z rezultati preskusov, zabeleženimi v skladu z odstavkom 4.4.3 zgoraj, se vpiše na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 3 k Prilogi 11. |
| --- | --- |

4.6.1

Učinek, ki ga navede proizvajalec in ki se preveri z rezultati preskusov, zabeleženimi v skladu z odstavkom 4.4.3 zgoraj, se vpiše na obrazec, katerega vzorec je v Dodatku 3 k Prilogi 11.

5.   PROTIBLOKIRNI ZAVORNI SISTEMI (ABS)

5.1   Splošno

| 5.1.1 | Ta odstavek opredeljuje postopek za določitev učinka protiblokirnega zavornega sistema priklopnika. |
| --- | --- |

5.1.1

Ta odstavek opredeljuje postopek za določitev učinka protiblokirnega zavornega sistema priklopnika.

| 5.1.2 | Štelo se bo, da preskusi, izvedeni na priklopnikih kategorije O4, veljajo tudi za zahteve za priklopnike kategorije O3. |
| --- | --- |

5.1.2

Štelo se bo, da preskusi, izvedeni na priklopnikih kategorije O4, veljajo tudi za zahteve za priklopnike kategorije O3.

5.2   Opisni list

| 5.2.1 | Proizvajalec sistema ABS mora tehnični službi predložiti opisni list o sistemih, za katere je potrebno preverjanje učinka. Ta dokument mora vsebovati vsaj podatke iz Dodatka 5 k tej prilogi. |
| --- | --- |

5.2.1

Proizvajalec sistema ABS mora tehnični službi predložiti opisni list o sistemih, za katere je potrebno preverjanje učinka. Ta dokument mora vsebovati vsaj podatke iz Dodatka 5 k tej prilogi.

5.3   Opredelitev preskusnih vozil

| 5.3.1 | Na podlagi podatkov iz opisnega lista, zlasti glede uporabe priklopnika iz odstavka 2.1 Dodatka 5, tehnična služba izvede preskuse na reprezentativnih priklopnikih, ki imajo do tri osi in so opremljeni z zadevnim protiblokirnim zavornim sistemom/sestavo. Poleg tega se pri izbiranju priklopnikov za preskušanje upoštevajo tudi parametri iz naslednjih odstavkov.






  5.3.1.1 | Tip vzmetenja: Ugotavljanje zavornega učinka protiblokirnega zavornega sistema glede na tip vzmetenja se izvede na naslednji način: | Polpriklopniki: Za vsako skupino vzmetenja, npr. uravnoteženo mehansko itd., se ocenjuje reprezentativni polpriklopnik. |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.1

Na podlagi podatkov iz opisnega lista, zlasti glede uporabe priklopnika iz odstavka 2.1 Dodatka 5, tehnična služba izvede preskuse na reprezentativnih priklopnikih, ki imajo do tri osi in so opremljeni z zadevnim protiblokirnim zavornim sistemom/sestavo. Poleg tega se pri izbiranju priklopnikov za preskušanje upoštevajo tudi parametri iz naslednjih odstavkov.

5.3.1.1

Tip vzmetenja: Ugotavljanje zavornega učinka protiblokirnega zavornega sistema glede na tip vzmetenja se izvede na naslednji način:

Polpriklopniki: Za vsako skupino vzmetenja, npr. uravnoteženo mehansko itd., se ocenjuje reprezentativni polpriklopnik.

| | Priklopniki: Ocenjuje se reprezentativni priklopnik, opremljen s poljubnim tipom vzmetenja. |
| --- | --- |

Priklopniki: Ocenjuje se reprezentativni priklopnik, opremljen s poljubnim tipom vzmetenja.

| 5.3.1.2 | Medosna razdalja: Pri polpriklopnikih medosna razdalja ni omejujoči dejavnik, pri priklopnikih pa se ocenjuje najkrajša medosna razdalja. |
| --- | --- |

5.3.1.2

Medosna razdalja: Pri polpriklopnikih medosna razdalja ni omejujoči dejavnik, pri priklopnikih pa se ocenjuje najkrajša medosna razdalja.

| 5.3.1.3 | Tip zavor: Homologacija je omejena na zavore z odmikačem v obliki črke S ali kolutne zavore, vendar se lahko zahteva primerjalne preskuse za druge tipe zavor, če so na voljo. |
| --- | --- |

5.3.1.3

Tip zavor: Homologacija je omejena na zavore z odmikačem v obliki črke S ali kolutne zavore, vendar se lahko zahteva primerjalne preskuse za druge tipe zavor, če so na voljo.

| 5.3.1.4 | Regulator zavorne sile glede na obremenitev osi: Izkoristek oprijema se določi, ko je regulator zavorne sile glede na obremenitev osi nastavljen na obremenjeno stanje in neobremenjeno stanje. V vseh primerih veljajo zahteve iz odstavka 2.7. Priloge 13 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.3.1.4

Regulator zavorne sile glede na obremenitev osi: Izkoristek oprijema se določi, ko je regulator zavorne sile glede na obremenitev osi nastavljen na obremenjeno stanje in neobremenjeno stanje. V vseh primerih veljajo zahteve iz odstavka 2.7. Priloge 13 k temu pravilniku.

| 5.3.1.5 | Aktiviranje zavor: V preskusih za določitev izkoristka oprijema je treba zabeležiti razlike v stopnji aktiviranja. Dobljeni rezultati v preskusih enega priklopnika se lahko uporabijo za druge priklopnike istega tipa. |
| --- | --- |

5.3.1.5

Aktiviranje zavor: V preskusih za določitev izkoristka oprijema je treba zabeležiti razlike v stopnji aktiviranja. Dobljeni rezultati v preskusih enega priklopnika se lahko uporabijo za druge priklopnike istega tipa.

| 5.3.2 | Za vsak tip priklopnika v postopku preskusa je treba predložiti dokumentacijo, ki prikazuje združljivost, kot je opredeljena v Prilogi 10 k temu pravilniku (diagrama 2 in 4), da se dokaže skladnost. |
| --- | --- |

5.3.2

Za vsak tip priklopnika v postopku preskusa je treba predložiti dokumentacijo, ki prikazuje združljivost, kot je opredeljena v Prilogi 10 k temu pravilniku (diagrama 2 in 4), da se dokaže skladnost.

| 5.3.3 | Za namen homologacije se šteje, da so polpriklopniki in priklopniki s centralno osjo vozila istega tipa. |
| --- | --- |

5.3.3

Za namen homologacije se šteje, da so polpriklopniki in priklopniki s centralno osjo vozila istega tipa.

5.4   Potek preskusov

5.4.1   Tehnična služba izvede na vozilih iz odstavka 5.3 te priloge za vsako sestavo sistema ABS naslednje preskuse ob upoštevanju seznama iz odstavka 2.1 Dodatka 5 k tej prilogi. Vendar se lahko z navzkrižno primerjavo najbolj neugodnih obremenitev nekateri preskusi opustijo. Če se dejansko uporabi preskus najbolj neugodne obremenitve, je to treba navesti v poročilu o preskusu.

5.4.1.1   Izkoristek oprijema – V skladu s postopkom iz odstavka 6.2 Priloge 13 k temu pravilniku se preskusi izvajajo za vsako sestavo sistema ABS in vsak tip priklopnika, kot je določeno v opisnem listu proizvajalca (glej odstavek 2.1 Dodatka 5 k tej prilogi).

5.4.1.2   Poraba energije

| 5.4.1.2.1 | Obremenitev osi – Priklopniki, ki se bodo preskušali, morajo biti obremenjeni tako, da je obremenitev osi 2 500 kg +/– 200 kg ali 35 % +/– 200 kg dovoljene statične obremenitve osi, kar je nižje. |
| --- | --- |

5.4.1.2.1

Obremenitev osi – Priklopniki, ki se bodo preskušali, morajo biti obremenjeni tako, da je obremenitev osi 2 500 kg +/– 200 kg ali 35 % +/– 200 kg dovoljene statične obremenitve osi, kar je nižje.

| 5.4.1.2.2 | Zagotoviti je treba, da se lahko „maksimalno uravnavanje zavorne sile“ protiblokirnega zavornega sistema doseže z dinamičnimi preskusi iz odstavka 6.1.3 Priloge 13 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.4.1.2.2

Zagotoviti je treba, da se lahko „maksimalno uravnavanje zavorne sile“ protiblokirnega zavornega sistema doseže z dinamičnimi preskusi iz odstavka 6.1.3 Priloge 13 k temu pravilniku.

| 5.4.1.2.3 | Preskus porabe energije – V skladu s postopkom iz odstavka 6.1 Priloge 13 k temu pravilniku se preskus izvede za vsako sestavo sistema ABS. |
| --- | --- |

5.4.1.2.3

Preskus porabe energije – V skladu s postopkom iz odstavka 6.1 Priloge 13 k temu pravilniku se preskus izvede za vsako sestavo sistema ABS.

| 5.4.1.2.4 | Da se pri priklopnikih v postopku homologacije omogoči preverjanje skladnosti z zahtevami o porabi energije protiblokirnega zavornega sistema (glej odstavek 6.1 Priloge 13), se izvedejo naslednji pregledi:






  5.4.1.2.4.1 | V primeru zavor brez vgrajene naprave za nastavljanje zavornih oblog se morajo pred začetkom preskusa o porabi energije (odstavek 5.4.1.2.3) zavore nastaviti tako, da je razmerje(Rl) med hodom batnice zavornega valja (sT) in dolžino vzvoda (lT) 0,2. To razmerje se določi pri tlaku 650 kPa v zavornem valju.
  Primer lT = 130 mm,
  sT pri tlaku 650 kPa v zavornem valju = 26 mm
  R1 = sT/lT = 26/130 = 0,2
  V primeru zavor z vgrajeno napravo za samodejno nastavljanje zavornih oblog se morajo zavore nastaviti na običajni vozni profil, ki ga določi proizvajalec.
  Nastavitev zavor po zgoraj navedenih postopkih se mora opraviti, ko so zavore hladne (< 100 °C). |
| --- | --- | --- |

5.4.1.2.4

Da se pri priklopnikih v postopku homologacije omogoči preverjanje skladnosti z zahtevami o porabi energije protiblokirnega zavornega sistema (glej odstavek 6.1 Priloge 13), se izvedejo naslednji pregledi:

5.4.1.2.4.1

V primeru zavor brez vgrajene naprave za nastavljanje zavornih oblog se morajo pred začetkom preskusa o porabi energije (odstavek 5.4.1.2.3) zavore nastaviti tako, da je razmerje(Rl) med hodom batnice zavornega valja (sT) in dolžino vzvoda (lT) 0,2. To razmerje se določi pri tlaku 650 kPa v zavornem valju.

Primer lT = 130 mm,

sT pri tlaku 650 kPa v zavornem valju = 26 mm

R1 = sT/lT = 26/130 = 0,2

V primeru zavor z vgrajeno napravo za samodejno nastavljanje zavornih oblog se morajo zavore nastaviti na običajni vozni profil, ki ga določi proizvajalec.

Nastavitev zavor po zgoraj navedenih postopkih se mora opraviti, ko so zavore hladne (< 100 °C).

| 5.4.1.2.4.2 | Ko je regulator zavorne sile glede na obremenitev osi nastavljen na obremenjeno stanje in je začetna raven energije nastavljena v skladu z odstavkom 6.1.2 Priloge 13 k temu pravilniku, se odklopi dovajanje zraka v naprave za shranjevanje energije. Zavore se morajo uporabiti pri tlaku 650 kPa na spojni glavi, nato pa jih je treba popolnoma sprostiti. Zavore se uporabljajo, dokler ni tlak v zavornih valjih enak tlaku, ki se doseže z izvedbo preskusnega postopka, opisanega v odstavkih 5.4.1.2.1 in 5.4.1.2.2 zgoraj. Število enakovrednih uporab zavore (ner) se zabeleži.
  V poročilu o preskusu je treba zabeležiti enakovredno število statičnih uporab zavore (ne),
  pri čemer je ne = 1,2 · ner in ga je treba zaokrožiti na najbližje celo število. |
| --- | --- |

5.4.1.2.4.2

Ko je regulator zavorne sile glede na obremenitev osi nastavljen na obremenjeno stanje in je začetna raven energije nastavljena v skladu z odstavkom 6.1.2 Priloge 13 k temu pravilniku, se odklopi dovajanje zraka v naprave za shranjevanje energije. Zavore se morajo uporabiti pri tlaku 650 kPa na spojni glavi, nato pa jih je treba popolnoma sprostiti. Zavore se uporabljajo, dokler ni tlak v zavornih valjih enak tlaku, ki se doseže z izvedbo preskusnega postopka, opisanega v odstavkih 5.4.1.2.1 in 5.4.1.2.2 zgoraj. Število enakovrednih uporab zavore (ner) se zabeleži.

V poročilu o preskusu je treba zabeležiti enakovredno število statičnih uporab zavore (ne),

pri čemer je ne = 1,2 · ner in ga je treba zaokrožiti na najbližje celo število.

5.4.1.3   Preskus na površinah cest z različnim oprijemom – Kadar je protiblokirni zavorni sistem opredeljen kot protiblokirni zavorni sistem kategorije A, veljajo za vse takšne sestave sistema ABS zahteve o učinku iz odstavka 6.3.2 Priloge 13 k temu pravilniku.

5.4.1.4   Zavorni učinek pri nizkih in visokih hitrostih

| 5.4.1.4.1 | Zavorni učinek pri nizkih in visokih hitrostih se preverja v skladu z odstavkom 6.3.1 Priloge 13 k temu pravilniku, pri čemer morajo biti nastavitve priklopnika takšne kot pri meritvah izkoristka oprijema. |
| --- | --- |

5.4.1.4.1

Zavorni učinek pri nizkih in visokih hitrostih se preverja v skladu z odstavkom 6.3.1 Priloge 13 k temu pravilniku, pri čemer morajo biti nastavitve priklopnika takšne kot pri meritvah izkoristka oprijema.

| 5.4.1.4.2 | V primeru odstopanj med številom zob dajalca impulzov in obsegom pnevmatik je treba v skladu z odstavkom 6.3 Priloge 13 k temu pravilniku preveriti delovanje pri največjem in najmanjšem odstopanju. To se lahko doseže z uporabo pnevmatik različnih velikosti ali s posebnimi dajalci impulzov, s čimer se simulirajo skrajne meje odstopanj. |
| --- | --- |

5.4.1.4.2

V primeru odstopanj med številom zob dajalca impulzov in obsegom pnevmatik je treba v skladu z odstavkom 6.3 Priloge 13 k temu pravilniku preveriti delovanje pri največjem in najmanjšem odstopanju. To se lahko doseže z uporabo pnevmatik različnih velikosti ali s posebnimi dajalci impulzov, s čimer se simulirajo skrajne meje odstopanj.

5.4.1.5   Dodatna preverjanja

Pri nezaviranem vlečnem vozilu in neobremenjenem priklopniku se izvedejo naslednja dodatna preverjanja.

| 5.4.1.5.1 | Ko preide tandem osi s površine ceste z visokim oprijemom (kH) na površino ceste z nizkim oprijemom (kL), kjer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 ter je tlak na spojni glavi 650 kPa, neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavor priklopnika je treba izbrati tako, da pride do prehoda z ene površine ceste na drugo pri hitrosti približno 80 km/h in 40 km/h, ko protiblokirni zavorni sistem na cestišču z visokim oprijemom maksimalno uravnava zavorno silo. |
| --- | --- |

5.4.1.5.1

Ko preide tandem osi s površine ceste z visokim oprijemom (kH) na površino ceste z nizkim oprijemom (kL), kjer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 ter je tlak na spojni glavi 650 kPa, neposredno upravljana kolesa ne smejo blokirati. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavor priklopnika je treba izbrati tako, da pride do prehoda z ene površine ceste na drugo pri hitrosti približno 80 km/h in 40 km/h, ko protiblokirni zavorni sistem na cestišču z visokim oprijemom maksimalno uravnava zavorno silo.

| 5.4.1.5.2 | Ko preide priklopnik s površine ceste z nizkim oprijemom (kL) na površino ceste z visokim oprijemom (kH), kjer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 ter je tlak na spojni glavi 650 kPa, se mora tlak v zavornih valjih v razumnem času dvigniti do ustrezne vrednosti, pri čemer priklopnik ne sme skreniti iz prvotne smeri. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavor je treba izbrati tako, da pride do prehoda z ene površine ceste na drugo pri hitrosti približno 50 km/h, ko protiblokirni zavorni sistem na površini ceste z nizkim oprijemom maksimalno uravnava zavorno silo. |
| --- | --- |

5.4.1.5.2

Ko preide priklopnik s površine ceste z nizkim oprijemom (kL) na površino ceste z visokim oprijemom (kH), kjer je kH ≥ 0,5 in kH/kL ≥ 2 ter je tlak na spojni glavi 650 kPa, se mora tlak v zavornih valjih v razumnem času dvigniti do ustrezne vrednosti, pri čemer priklopnik ne sme skreniti iz prvotne smeri. Hitrost vožnje in trenutek uporabe zavor je treba izbrati tako, da pride do prehoda z ene površine ceste na drugo pri hitrosti približno 50 km/h, ko protiblokirni zavorni sistem na površini ceste z nizkim oprijemom maksimalno uravnava zavorno silo.

5.4.1.6   Dokumentacija v zvezi z regulatorji mora biti na voljo, kot določa odstavek 5.1.5 Pravilnika in odstavek 4.1 Priloge 13 k temu pravilniku, vključno z opombo 12.

5.5   Poročilo o homologaciji

| 5.5.1 | Izdela se poročilo o homologaciji, katerega vsebina je določena v Dodatku 6 k tej prilogi.

  Diagram 2 |
| --- | --- |

5.5.1

Izdela se poročilo o homologaciji, katerega vsebina je določena v Dodatku 6 k tej prilogi.

Diagram 2

Image

---

(1)  Ob predložitvi enakovrednih podatkov so dovoljeni tudi drugi tipi zavornih valjev.

(2)  Ob predložitvi enakovrednih podatkov so dovoljeni tudi drugi tipi vzmetnih zavor.

(3)  Ob predložitvi enakovrednih podatkov so dovoljeni tudi drugi tipi zavor.

(4)  Če se uporabi preskusna metoda na progi ali preskusne metode na kotalni preskusni napravi, je treba uporabiti zavorno energijo, ki je enakovredna določeni zavorni energiji.

(5)  Zunanji premer pnevmatike, kot je določen v Pravilniku št. 54.

DODATEK 1

Vzorec poročila o preverjanju za membranske zavorne valje

POROČILO št. ...

| 1. | Podatki za identifikacijo |
| --- | --- |

1.

Podatki za identifikacijo

| 1.1 | Proizvajalec: (ime in naslov) |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec: (ime in naslov)

| 1.2 | Znamka: (1) |
| --- | --- |

1.2

Znamka: (1)

| 1.3 | Tip: (1) |
| --- | --- |

1.3

Tip: (1)

| 1.4 | Številka sestavnega dela: (1) |
| --- | --- |

1.4

Številka sestavnega dela: (1)

| 2. | Delovni pogoji: |
| --- | --- |

2.

Delovni pogoji:

| 2.1 | Največji delovni tlak: |
| --- | --- |

2.1

Največji delovni tlak:

| 3. | Učinek, ki ga navede proizvajalec: |
| --- | --- |

3.

Učinek, ki ga navede proizvajalec:

| 3.1 | Največji hod (smax) pri 650 kPa (2) |
| --- | --- |

3.1

Največji hod (smax) pri 650 kPa (2)

| 3.2 | Povprečna sila bata (ThA) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.2

Povprečna sila bata (ThA) – f (p) (2)

| 3.3 | Učinkoviti hod (sp) – f (p) (2) |
| --- | --- |

3.3

Učinkoviti hod (sp) – f (p) (2)

| 3.3.1 | Območja tlaka, v katerem je navedeni učinkoviti hod veljaven: (glej odstavek 2.3.4 Priloge 19) |
| --- | --- |

3.3.1

Območja tlaka, v katerem je navedeni učinkoviti hod veljaven: (glej odstavek 2.3.4 Priloge 19)

| 3.4 | Tlak, potreben za hod batnice 15 mm (p15) na podlagi ThA – f(p) ali določene vrednosti. (2), (3) |
| --- | --- |

3.4

Tlak, potreben za hod batnice 15 mm (p15) na podlagi ThA – f(p) ali določene vrednosti. (2), (3)

| 4. | Obseg uporabe
  Zavorni valj se lahko uporablja pri priklopnikih kategorije O3 in O4 ...da/ne
  Zavorni valj se lahko uporablja le pri priklopnikih kategorije O3 ...da/ne |
| --- | --- |

4.

Obseg uporabe

Zavorni valj se lahko uporablja pri priklopnikih kategorije O3 in O4 ...da/ne

Zavorni valj se lahko uporablja le pri priklopnikih kategorije O3 ...da/ne

| 5. | Ime tehnične službe/homologacijskega organa (4), ki je izvedel preskus:
  ... |
| --- | --- |

5.

Ime tehnične službe/homologacijskega organa (4), ki je izvedel preskus:

...

| 6. | Datum preskusa: ... |
| --- | --- |

6.

Datum preskusa: ...

| 7. | Ta preskus je bil opravljen in rezultati sporočeni v skladu s Prilogo 19 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s serijo sprememb ...
  Tehnična služba (4), pristojna za izvedbo preskusa
  Podpisal: ... Datum: ... |
| --- | --- |

7.

Ta preskus je bil opravljen in rezultati sporočeni v skladu s Prilogo 19 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s serijo sprememb ...

Tehnična služba (4), pristojna za izvedbo preskusa

Podpisal: ... Datum: ...

| 8. | Homologacijski organ (4)

  Podpisal: ... Datum: ... |
| --- | --- |

8.

Homologacijski organ (4)

Podpisal: ... Datum: ...

| 9. | Preskusna dokumentacija:
  Dodatek 2, ..., ... |
| --- | --- |

9.

Preskusna dokumentacija:

Dodatek 2, ..., ...

---

(1)  Vendar je za označbo na zavornem valju za vključitev v poročilo o preskusu potrebna le številka glavnega dela, različic modela ni treba navajati.

(2)  Podatke za identifikacijo je treba spremeniti v primeru sprememb, ki vplivajo na učinek, odstavki 3.1, 3.2 in 3.3.

(3)  Za uporabo značilnosti iz tega poročila v zvezi s Prilogo 10 se predvideva, da je razmerje med p15 in določeno ThA – f(p) pri tlaku 100 kPa linearno.

(4)  Podpišejo se različni podpisniki, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ, ali pa se poročilu priloži ločena homologacija homologacijskega organa.

DODATEK 2

Vzorec referenčnega poročila o rezultatih preskusa za membranske zavorne valje

POROČILO št. ...

| 1. | Poročilo o rezultatih preskusa (1) za številko sestavnega dela ...







  Tlak (2)

  p - (kPa) | Povprečna sila bata
  ThA - (N) | Učinkoviti hod
  sp - (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |

1.

Poročilo o rezultatih preskusa (1) za številko sestavnega dela ...

Tlak (2)

p - (kPa)

Povprečna sila bata

ThA - (N)

Učinkoviti hod

sp - (mm)

---

(1)  Izdelati ga je treba za vsakega od 6 preskušanih vzorcev.

(2)  Tlak „p“ bodo dejanske vrednosti tlaka, uporabljene v preskusu, kot je določeno v odstavku 2.2.2 te priloge.

DODATEK 3

VZOREC POROČILA O PREVERJANJU VZMETNIH ZAVOR

POROČILO št. ...

| 1. | Podatki za identifikacijo: |
| --- | --- |

1.

Podatki za identifikacijo:

| 1.1 | Proizvajalec (ime in naslov) |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec (ime in naslov)

| 1.2 | Znamka (1) |
| --- | --- |

1.2

Znamka (1)

| 1.3 | Tip: (1) |
| --- | --- |

1.3

Tip: (1)

| 1.4 | Številka sestavnega dela: (1) |
| --- | --- |

1.4

Številka sestavnega dela: (1)

| 2. | Delovni pogoji: |
| --- | --- |

2.

Delovni pogoji:

| 2.1 | Največji delovni tlak: |
| --- | --- |

2.1

Največji delovni tlak:

| 3. | Učinek, ki ga navede proizvajalec: |
| --- | --- |

3.

Učinek, ki ga navede proizvajalec:

| 3.1 | Največji hod (smax) (2) |
| --- | --- |

3.1

Največji hod (smax) (2)

| 3.2 | Vzmetna sila (Ths) – f (s) (2) |
| --- | --- |

3.2

Vzmetna sila (Ths) – f (s) (2)

| 3.3 | Tlak sproščanja (pri hodu 10 mm) (2) |
| --- | --- |

3.3

Tlak sproščanja (pri hodu 10 mm) (2)

| 4. | Datum preskusa: |
| --- | --- |

4.

Datum preskusa:

| 5. | Ta preskus je bil opravljen in rezultati sporočeni v skladu s Prilogo 19 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s serijo sprememb ...
  Tehnična služba (3), pristojna za izvedbo preskusa
  Podpisal: ... Datum: ... |
| --- | --- |

5.

Ta preskus je bil opravljen in rezultati sporočeni v skladu s Prilogo 19 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s serijo sprememb ...

Tehnična služba (3), pristojna za izvedbo preskusa

Podpisal: ... Datum: ...

| 6. | Homologacijski organ (3)

  Podpisal: ... Datum: ... |
| --- | --- |

6.

Homologacijski organ (3)

Podpisal: ... Datum: ...

| 7. | Preskusna dokumentacija:
  Dodatek 4, ... , ... |
| --- | --- |

7.

Preskusna dokumentacija:

Dodatek 4, ... , ...

---

(1)  Vendar je za označbo na vzmetni zavori za vključitev v poročilo o preskusu potrebna le številka glavnega dela, različic modela ni treba navajati.

(2)  Podatke za identifikacijo je treba spremeniti v primeru sprememb, ki vplivajo na učinek, odstavki 3.1, 3.2 in 3.3.

(3)  Podpišejo se različni podpisniki, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ, ali pa se poročilu priloži ločena homologacija homologacijskega organa.

DODATEK 4

VZOREC REFERENČNEGA POROČILA O REZULTATIH PRESKUSA ZA VZMETNE ZAVORE

POROČILO št. ...

| 1. | Poročilo o rezultatih preskusa (1) za številko sestavnega dela: ...






  Hod (2)

  s – (mm) | Sila
  Ths – (N) |
| --- | --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

1.

Poročilo o rezultatih preskusa (1) za številko sestavnega dela: ...

Hod (2)

s – (mm)

Sila

Ths – (N)

Tlak sproščanja (pri hodu 10 mm) ...kPa

---

(1)  Izdelati ga je treba za vsakega od 6 preskušanih vzorcev.

(2)  Hod „s“ bodo dejanske vrednosti hoda, uporabljene v preskusu, kot je določeno v odstavku 3.2.2 te priloge.

DODATEK 5

OPISNI LIST ZA PROTIBLOKIRNI ZAVORNI SISTEM PRIKLOPNIKA

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Ime proizvajalca |
| --- | --- |

1.1

Ime proizvajalca

| 1.2 | Oznaka sistema |
| --- | --- |

1.2

Oznaka sistema

| 1.3 | Različice sistema |
| --- | --- |

1.3

Različice sistema

| 1.4 | Sestava sistema (npr. 2S/1M, 2S/2M itd.) |
| --- | --- |

1.4

Sestava sistema (npr. 2S/1M, 2S/2M itd.)

| 1.5 | Razlaga osnovne funkcije in/ali načina delovanja sistema |
| --- | --- |

1.5

Razlaga osnovne funkcije in/ali načina delovanja sistema

2.   NAČINI UPORABE

| 2.1 | Seznam tipov priklopnikov in sestav sistemov ABS, za katere se vloži vloga za homologacijo. |
| --- | --- |

2.1

Seznam tipov priklopnikov in sestav sistemov ABS, za katere se vloži vloga za homologacijo.

| 2.2 | Shematične skice sestav sistemov, vgrajenih v priklopnike, kot je določeno v točki 2.1 zgoraj, ob upoštevanju naslednjih parametrov: | Položaj senzorjev |
| --- | --- | --- |

2.2

Shematične skice sestav sistemov, vgrajenih v priklopnike, kot je določeno v točki 2.1 zgoraj, ob upoštevanju naslednjih parametrov:

Položaj senzorjev

| | Položaj modulatorjev |
| --- | --- |

Položaj modulatorjev

| | Dvižne osi |
| --- | --- |

Dvižne osi

| | Krmiljene osi |
| --- | --- |

Krmiljene osi

| | Cevi: tip – notranji premeri in dolžine |
| --- | --- |

Cevi: tip – notranji premeri in dolžine

| 2.3 | Razmerje med obsegom pnevmatike in številom zob dajalca impulzov, vključno z odstopanji. |
| --- | --- |

2.3

Razmerje med obsegom pnevmatike in številom zob dajalca impulzov, vključno z odstopanji.

| 2.4 | Odstopanja glede obsega pnevmatike med eno osjo in drugo, opremljeno z enakim dajalcem impulzov. |
| --- | --- |

2.4

Odstopanja glede obsega pnevmatike med eno osjo in drugo, opremljeno z enakim dajalcem impulzov.

| 2.5 | Obseg uporabe v zvezi s tipom vzmetenja:







  Zračno vzmetenje | : | kateri koli tip uravnoteženega zračnega vzmetenja z „roko“. |
| --- | --- | --- | --- |
| Druga vzmetenja | : | določi se jih glede na proizvajalca, model in tip (uravnoteženo/neuravnoteženo). |

2.5

Obseg uporabe v zvezi s tipom vzmetenja:

Zračno vzmetenje

:

kateri koli tip uravnoteženega zračnega vzmetenja z „roko“.

Druga vzmetenja

:

določi se jih glede na proizvajalca, model in tip (uravnoteženo/neuravnoteženo).

| 2.6 | Priporočila za vhodni navor diferencialne zavore (če obstaja) v razmerju do sestave sistema ABS in tandem osi priklopnika. |
| --- | --- |

2.6

Priporočila za vhodni navor diferencialne zavore (če obstaja) v razmerju do sestave sistema ABS in tandem osi priklopnika.

| 2.7 | Dodatni podatki (so potrebi) za uporabo protiblokirnega zavornega sistema. |
| --- | --- |

2.7

Dodatni podatki (so potrebi) za uporabo protiblokirnega zavornega sistema.

3.   OPIS SESTAVNIH DELOV

| 3.1 | Senzorji
  Način delovanja
  Podatki za identifikacijo (npr. številke delov) |
| --- | --- |

3.1

Senzorji

Način delovanja

Podatki za identifikacijo (npr. številke delov)

| 3.2 | Regulatorji
  Splošen opis in funkcija
  Podatki za identifikacijo (npr. številke delov)
  Varnostni vidiki regulatorjev
  Dodatne posebnosti (npr. naprava za upravljanje trajnostne zavore, samodejna nastavitev, spremenljivi parametri, diagnostika) |
| --- | --- |

3.2

Regulatorji

Splošen opis in funkcija

Podatki za identifikacijo (npr. številke delov)

Varnostni vidiki regulatorjev

Dodatne posebnosti (npr. naprava za upravljanje trajnostne zavore, samodejna nastavitev, spremenljivi parametri, diagnostika)

| 3.3 | Modulatorji
  Splošen opis in funkcija
  Podatki za identifikacijo (npr. številke delov)
  Omejitve (npr. največji volumski tok, ki ga je mogoče uravnavati) |
| --- | --- |

3.3

Modulatorji

Splošen opis in funkcija

Podatki za identifikacijo (npr. številke delov)

Omejitve (npr. največji volumski tok, ki ga je mogoče uravnavati)

| 3.4 | Električna oprema
  Diagrami tokokrogov
  Metode oskrbovanja z električno energijo
  Zaporedja opozorilne svetilke |
| --- | --- |

3.4

Električna oprema

Diagrami tokokrogov

Metode oskrbovanja z električno energijo

Zaporedja opozorilne svetilke

| 3.5 | Pnevmatski sistemi
  Zavorne sheme za sestave sistemov ABS, kot se uporabljajo na tipih priklopnikov iz odstavka 2.1 zgoraj.
  Omejitve glede premerov cevi in njihovih dolžin, ki vplivajo na učinkovitost sistema (npr. med modulatorjem in zavornim valjem) |
| --- | --- |

3.5

Pnevmatski sistemi

Zavorne sheme za sestave sistemov ABS, kot se uporabljajo na tipih priklopnikov iz odstavka 2.1 zgoraj.

Omejitve glede premerov cevi in njihovih dolžin, ki vplivajo na učinkovitost sistema (npr. med modulatorjem in zavornim valjem)

| 3.6 | Elektromagnetna združljivost |
| --- | --- |

3.6

Elektromagnetna združljivost

| 3.6.1 | Dokumentacija, ki dokazuje skladnost z določbami odstavka 4.4 Priloge 13 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.6.1

Dokumentacija, ki dokazuje skladnost z določbami odstavka 4.4 Priloge 13 k temu pravilniku.

DODATEK 6

POROČILO O PRESKUSU PROTIBLOKIRNEGA ZAVORNEGA SISTEMA PRIKLOPNIKA

POROČILO O PRESKUSU št.: ...

1.   PODATKI ZA IDENTIFIKACIJO

| 1.1 | Proizvajalec protiblokirnega zavornega sistema (ime in naslov) |
| --- | --- |

1.1

Proizvajalec protiblokirnega zavornega sistema (ime in naslov)

| 1.2 | Naziv/model sistema |
| --- | --- |

1.2

Naziv/model sistema

2.   HOMOLOGIRANI SISTEMI IN RAZLIČICE VGRADNJE

| 2.1 | Homologirane sestave ABS (npr. 2S/1M, 2S/2M itd.): |
| --- | --- |

2.1

Homologirane sestave ABS (npr. 2S/1M, 2S/2M itd.):

| 2.2 | Obseg uporabe (tip priklopnika in število osi): |
| --- | --- |

2.2

Obseg uporabe (tip priklopnika in število osi):

| 2.3 | Način oskrbe z električno energijo: ISO 7638, ISO 1185 itd. |
| --- | --- |

2.3

Način oskrbe z električno energijo: ISO 7638, ISO 1185 itd.

| 2.4 | Podatki za identifikacijo homologiranih senzorjev, regulatorjev in modulatorjev: |
| --- | --- |

2.4

Podatki za identifikacijo homologiranih senzorjev, regulatorjev in modulatorjev:

| 2.5 | Poraba energije – enakovredno število statičnih uporab zavor: |
| --- | --- |

2.5

Poraba energije – enakovredno število statičnih uporab zavor:

| 2.6 | Dodatne posebnosti, npr. upravljanje trajnostne zavore, sestava dvižne osi itd.: |
| --- | --- |

2.6

Dodatne posebnosti, npr. upravljanje trajnostne zavore, sestava dvižne osi itd.:

3.   PODATKI IN REZULTATI PRESKUSA:

| 3.1 | Podatki o preskusnem vozilu: |
| --- | --- |

3.1

Podatki o preskusnem vozilu:

| 3.2 | Podatki o preskusni površini ceste: |
| --- | --- |

3.2

Podatki o preskusni površini ceste:

| 3.3 | Rezultati preskusa: |
| --- | --- |

3.3

Rezultati preskusa:

| 3.3.1 | Izkoristek oprijema: |
| --- | --- |

3.3.1

Izkoristek oprijema:

| 3.3.2 | Poraba energije: |
| --- | --- |

3.3.2

Poraba energije:

| 3.3.3 | Preskus na površinah cest z različnim oprijemom: |
| --- | --- |

3.3.3

Preskus na površinah cest z različnim oprijemom:

| 3.3.4 | Učinek pri nizkih hitrostih: |
| --- | --- |

3.3.4

Učinek pri nizkih hitrostih:

| 3.3.5 | Učinek pri visokih hitrostih: |
| --- | --- |

3.3.5

Učinek pri visokih hitrostih:

| 3.3.6 | Dodatna preverjanja: |
| --- | --- |

3.3.6

Dodatna preverjanja:

| 3.3.6.1 | Prehod s površin cest z visokim oprijemom na površine cest z nizkim oprijemom: |
| --- | --- |

3.3.6.1

Prehod s površin cest z visokim oprijemom na površine cest z nizkim oprijemom:

| 3.3.6.2 | Prehod s površin cest z nizkim oprijemom na površine cest z visokim oprijemom: |
| --- | --- |

3.3.6.2

Prehod s površin cest z nizkim oprijemom na površine cest z visokim oprijemom:

| 3.3.7 | Simulacija okvare: |
| --- | --- |

3.3.7

Simulacija okvare:

| 3.3.8 | Preverjanje delovanja dodatnih električnih priključkov: |
| --- | --- |

3.3.8

Preverjanje delovanja dodatnih električnih priključkov:

| 3.3.9 | Elektromagnetna združljivost |
| --- | --- |

3.3.9

Elektromagnetna združljivost

4.   OMEJITVE VGRADNJE:

| 4.1 | Razmerje med obsegom pnevmatike in številom zob dajalca impulzov: |
| --- | --- |

4.1

Razmerje med obsegom pnevmatike in številom zob dajalca impulzov:

| 4.2 | Odstopanja glede obsega pnevmatike med eno osjo in drugo, opremljeno z istim dajalcem impulzom: |
| --- | --- |

4.2

Odstopanja glede obsega pnevmatike med eno osjo in drugo, opremljeno z istim dajalcem impulzom:

| 4.3 | Tip vzmetenja: |
| --- | --- |

4.3

Tip vzmetenja:

| 4.4 | Razlike v vhodnem zavornem navoru pri tandem osi priklopnika: |
| --- | --- |

4.4

Razlike v vhodnem zavornem navoru pri tandem osi priklopnika:

| 4.5 | Medosna razdalja priklopnika: |
| --- | --- |

4.5

Medosna razdalja priklopnika:

| 4.6 | Tip zavor: |
| --- | --- |

4.6

Tip zavor:

| 4.7 | Premeri in dolžine cevi |
| --- | --- |

4.7

Premeri in dolžine cevi

| 4.8 | Uporaba regulatorja zavorne sile glede na obremenitev osi: |
| --- | --- |

4.8

Uporaba regulatorja zavorne sile glede na obremenitev osi:

| 4.9 | Zaporedje opozorilne svetilke: |
| --- | --- |

4.9

Zaporedje opozorilne svetilke:

| 4.10 | Sestave in načini uporabe sistema, ki so v skladu z zahtevami za kategorijo A: |
| --- | --- |

4.10

Sestave in načini uporabe sistema, ki so v skladu z zahtevami za kategorijo A:

| 4.11 | Druga priporočila/omejitve (npr. položaj senzorjev, modulatorjev, dvižnih osi, krmiljenih osi): |
| --- | --- |

4.11

Druga priporočila/omejitve (npr. položaj senzorjev, modulatorjev, dvižnih osi, krmiljenih osi):

5.   DATUM PRESKUSA:

Ta preskus je bil opravljen in rezultati sporočeni v skladu s Prilogo 19 k Pravilniku št. 13, kakor je bil nazadnje spremenjen s serijo sprememb ...

Tehnična služba (1), pristojna za izvedbo preskusa

Podpisal: ...Datum: ...

6.   HOMOLOGACIJSKI ORGAN (1)

Podpisal: ...Datum: ...

Priloga: Opisni list proizvajalca

---

(1)  Podpišejo se različne osebe, čeprav sta tehnična služba in homologacijski organ isti organ ali je poročilu priložena ločena odobritev homologacijskega organa.

DODATEK 7

SIMBOLI IN OPREDELITVE

| SIMBOL | OPREDELITEV |
| --- | --- |
| BF | faktor zaviranja (razmerje ojačanja med vhodnim navorom in izhodnim navorom) |
| CO | prag vhodnega navora (najmanjši navor, ki je potreben za merljivi zavorni navor) |
| D | zunanji premer pnevmatike (celoten premer nove napolnjene pnevmatike) |
| d | dogovorjena številka, ki označuje nazivni premer platišča in ustreza premeru platišča, izraženega v palcih ali milimetrih |
| FB | zavorna sila |
| H | nazivna višina preseka pnevmatike (razdalja, enaka polovični razliki zunanjega premera pnevmatike in nazivnega premera platišča) |
| I | rotacijska vztrajnost |
| l
  T | dolžina zavornega vzvoda referenčnega preskusnega priklopnika |
| Mt | povprečni zavorni navor |
| ne | enakovredno število statičnih uporab zavor za namene homologacije |
| ner | enakovredno število statičnih uporab med preskušanjem |
| nD | hitrost vrtenja kotalne preskusne naprave |
| nW | hitrost vrtenja nezaviranih koles osi |
| Pd | največja tehnično dovoljena masa za zavore |
| p | tlak |
| P15 | tlak v zavornem valju, potreben za hod batnice 15 mm od izhodiščne točke |
| R | dinamični polmer pnevmatike (izračunan z uporabo 0,485D) |
| Ra | nazivna presečno razmerje pnevmatike (stokratnik števila, dobljenega z delitvijo števila, ki izraža nazivno višino preseka v milimetrih, s številom, ki izraža nazivno širino preseka v milimetrih) |
| R
  l | razmerje sT/l
  T |
| RR | polmer kotalne preskusne naprave |
| S1 | širina preseka pnevmatike (linearna razdalja med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike, brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber) |
| s | hod bata zavornega valja (delovni hod plus prazni hod) |
| smax | skupni hod bata zavornega valja |
| sp | učinkoviti hod bata (hod, pri katerem je izhodna sila bata zavornega valja 90 % povprečne sile bata ThA) |
| sT | hod batnice zavornega valja referenčnega preskusnega priklopnik v mm |
| ThA | povprečna sila bata (povprečna sila bata se določi tako, da se integrira vrednosti med 1/3 in 2/3 skupnega hoda smax) |
| Ths | vzmetna sila vzmetne zavore |
| TR | vsota sil zaviranja na obodu vseh koles priklopnika ali polpriklopnika |
| v | linearna hitrost kotalne preskusne naprave |
| v1 | začetna hitrost, ko se začne zaviranje |
| v2 | hitrost ob koncu zaviranja |
| W60 | zavorna energija, enaka kinetični energiji ustrezne mase za preskušane zavore, kadar se zavira s 60 km/h na mirovanje |
| z | zavorno razmerje vozila |

SIMBOL

OPREDELITEV

BF

faktor zaviranja (razmerje ojačanja med vhodnim navorom in izhodnim navorom)

CO

prag vhodnega navora (najmanjši navor, ki je potreben za merljivi zavorni navor)

D

zunanji premer pnevmatike (celoten premer nove napolnjene pnevmatike)

d

dogovorjena številka, ki označuje nazivni premer platišča in ustreza premeru platišča, izraženega v palcih ali milimetrih

FB

zavorna sila

H

nazivna višina preseka pnevmatike (razdalja, enaka polovični razliki zunanjega premera pnevmatike in nazivnega premera platišča)

I

rotacijska vztrajnost

l
  T

dolžina zavornega vzvoda referenčnega preskusnega priklopnika

Mt

povprečni zavorni navor

ne

enakovredno število statičnih uporab zavor za namene homologacije

ner

enakovredno število statičnih uporab med preskušanjem

nD

hitrost vrtenja kotalne preskusne naprave

nW

hitrost vrtenja nezaviranih koles osi

Pd

največja tehnično dovoljena masa za zavore

p

tlak

P15

tlak v zavornem valju, potreben za hod batnice 15 mm od izhodiščne točke

R

dinamični polmer pnevmatike (izračunan z uporabo 0,485D)

Ra

nazivna presečno razmerje pnevmatike (stokratnik števila, dobljenega z delitvijo števila, ki izraža nazivno višino preseka v milimetrih, s številom, ki izraža nazivno širino preseka v milimetrih)

R
  l

razmerje sT/l
  T

RR

polmer kotalne preskusne naprave

S1

širina preseka pnevmatike (linearna razdalja med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike, brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber)

s

hod bata zavornega valja (delovni hod plus prazni hod)

smax

skupni hod bata zavornega valja

sp

učinkoviti hod bata (hod, pri katerem je izhodna sila bata zavornega valja 90 % povprečne sile bata ThA)

sT

hod batnice zavornega valja referenčnega preskusnega priklopnik v mm

ThA

povprečna sila bata (povprečna sila bata se določi tako, da se integrira vrednosti med 1/3 in 2/3 skupnega hoda smax)

Ths

vzmetna sila vzmetne zavore

TR

vsota sil zaviranja na obodu vseh koles priklopnika ali polpriklopnika

v

linearna hitrost kotalne preskusne naprave

v1

začetna hitrost, ko se začne zaviranje

v2

hitrost ob koncu zaviranja

W60

zavorna energija, enaka kinetični energiji ustrezne mase za preskušane zavore, kadar se zavira s 60 km/h na mirovanje

z

zavorno razmerje vozila

DODATEK 8

Dokumentacija o preskusu na terenu iz odstavka 4.4.2.9 te priloge

1.   IDENTIFIKACIJA

| 1.1 | Zavora:
  Proizvajalec ...
  Znamka ...
  Tip ...
  Model ...
  Bobnasta zavora ali kolutna zavora (1)

  Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ...
  Tehnično dovoljeni vhodni zavorni navor Cmax ...
  Naprava za samodejno nastavljanje zavor: vgrajena/nevgrajena (1) |
| --- | --- |

1.1

Zavora:

Proizvajalec ...

Znamka ...

Tip ...

Model ...

Bobnasta zavora ali kolutna zavora (1)

Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ...

Tehnično dovoljeni vhodni zavorni navor Cmax ...

Naprava za samodejno nastavljanje zavor: vgrajena/nevgrajena (1)

| 1.2 | Zavorni boben ali zavorni kolut:
  Notranji premer bobna ali zunanji premer koluta ...
  Učinkoviti premer (2)...
  Debelina ...
  Masa ...
  Material ...
  Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ... |
| --- | --- |

1.2

Zavorni boben ali zavorni kolut:

Notranji premer bobna ali zunanji premer koluta ...

Učinkoviti premer (2)...

Debelina ...

Masa ...

Material ...

Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ...

| 1.3 | Zavorna obloga ali zavorna ploščica:
  Proizvajalec ...
  Tip ...
  Podatki za identifikacijo ...
  Širina ...
  Debelina ...
  Površina ...
  Način pritrditve ...
  Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ... |
| --- | --- |

1.3

Zavorna obloga ali zavorna ploščica:

Proizvajalec ...

Tip ...

Podatki za identifikacijo ...

Širina ...

Debelina ...

Površina ...

Način pritrditve ...

Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ...

| 1.4 | Naprava za aktiviranje:
  Proizvajalec ...
  Znamka ...
  Velikost ...
  Tip ...
  Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ... |
| --- | --- |

1.4

Naprava za aktiviranje:

Proizvajalec ...

Znamka ...

Velikost ...

Tip ...

Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ...

| 1.5 | Naprava za samodejno nastavljanje zavor (3):
  Proizvajalec ...
  Znamka ...
  Tip ...
  Različica ...
  Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ... |
| --- | --- |

1.5

Naprava za samodejno nastavljanje zavor (3):

Proizvajalec ...

Znamka ...

Tip ...

Različica ...

Podatki za identifikacijo preskušenega predmeta ...

| 1.6 | Podatki o preskusnem vozilu
  Vlečno vozilo:
  Identifikacijska št. ...
  Obremenitev posamezne osi ...
  Priklopnik:
  Identifikacijska št. ...
  Kategorija: O2/O3/O4
   (1)

  priklopnik/polpriklopnik/priklopnik s centralno osjo (1)

  Število osi ...
  Pnevmatike/platišča: ...
  Dvojno/enojno (1)

  Dinamični kotalni polmer pnevmatike R (obremenjeno) ...
  Obremenitev posamezne osi ... |
| --- | --- |

1.6

Podatki o preskusnem vozilu

Vlečno vozilo:

Identifikacijska št. ...

Obremenitev posamezne osi ...

Priklopnik:

Identifikacijska št. ...

Kategorija: O2/O3/O4
   (1)

priklopnik/polpriklopnik/priklopnik s centralno osjo (1)

Število osi ...

Pnevmatike/platišča: ...

Dvojno/enojno (1)

Dinamični kotalni polmer pnevmatike R (obremenjeno) ...

Obremenitev posamezne osi ...

2.   PODATKI IN REZULTATI PRESKUSA

| 2.1 | Preskus na terenu:
  Splošni opis, ki zajema: prevoženo razdaljo, čas in lokacijo
  ... |
| --- | --- |

2.1

Preskus na terenu:

Splošni opis, ki zajema: prevoženo razdaljo, čas in lokacijo

...

| 2.2 | Preskus zaviranja: |
| --- | --- |

2.2

Preskus zaviranja:

| 2.2.1 | Podatki o progi za preskušanje ... |
| --- | --- |

2.2.1

Podatki o progi za preskušanje ...

| 2.2.2 | Preskusni postopek ... |
| --- | --- |

2.2.2

Preskusni postopek ...

| 2.3 | Rezultati preskusa:
  Faktor zaviranja
  Preskus 1 ...
  Datum preskusa 1 ...
  Preskus 2 ...
  Datum preskusa 2 ...
  Preskus 3 ...
  Datum preskusa 3 ... |
| --- | --- |

2.3

Rezultati preskusa:

Faktor zaviranja

Preskus 1 ...

Datum preskusa 1 ...

Preskus 2 ...

Datum preskusa 2 ...

Preskus 3 ...

Datum preskusa 3 ...

Diagrami

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Velja le za kolutne zavore.

(3)  Ne velja v primeru vgrajene naprave za samodejno nastavljanje zavor.

---

PRILOGA 20

ALTERNATIVNI POSTOPEK ZA HOMOLOGACIJO PRIKLOPNIKOV

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | V tej prilogi je opredeljen alternativni postopek za homologacijo priklopnikov, pri katerem se uporabljajo podatki iz poročil o preskusih, izdanih v skladu s prilogama 11 in 19. |
| --- | --- |

1.1

V tej prilogi je opredeljen alternativni postopek za homologacijo priklopnikov, pri katerem se uporabljajo podatki iz poročil o preskusih, izdanih v skladu s prilogama 11 in 19.

| 1.2 | Po koncu postopkov preverjanja iz odstavkov 3, 4, 5, 6, 7 in 8 te priloge mora tehnična služba/homologacijski organ izdati certifikat o homologaciji ECE, ki je v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

1.2

Po koncu postopkov preverjanja iz odstavkov 3, 4, 5, 6, 7 in 8 te priloge mora tehnična služba/homologacijski organ izdati certifikat o homologaciji ECE, ki je v skladu z vzorcem iz Dodatka 1 Priloge 2 k temu pravilniku.

| 1.3 | Za namene izračunov iz te priloge se mora višina težišča določiti v skladu z metodo iz Dodatka 1 te priloge. |
| --- | --- |

1.3

Za namene izračunov iz te priloge se mora višina težišča določiti v skladu z metodo iz Dodatka 1 te priloge.

2.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 2.1 | Vlogo za homologacijo ECE tipa priklopnika v zvezi z zavorno opremo mora predložiti proizvajalec priklopnika. V podporo homologaciji mora proizvajalec priklopnika tehnični službi predložiti vsaj naslednje:






  2.1.1 | izvod certifikata o homologaciji ECE ali EU in opisni list priklopnika (v nadaljnjem besedilu: referenčni priklopnik), na katerem mora temeljiti primerjava delovnega zavornega učinka. Za ta priklopnik bodo izvedeni dejanski preskusi iz Priloge 4 k temu pravilniku za ustrezni priklopnik ali enakovredne direktive EU. Priklopnik, ki je bil homologiran v skladu z alternativnim postopkom iz te priloge, se ne sme uporabiti kot referenčni priklopnik; |
| --- | --- | --- |

2.1

Vlogo za homologacijo ECE tipa priklopnika v zvezi z zavorno opremo mora predložiti proizvajalec priklopnika. V podporo homologaciji mora proizvajalec priklopnika tehnični službi predložiti vsaj naslednje:

2.1.1

izvod certifikata o homologaciji ECE ali EU in opisni list priklopnika (v nadaljnjem besedilu: referenčni priklopnik), na katerem mora temeljiti primerjava delovnega zavornega učinka. Za ta priklopnik bodo izvedeni dejanski preskusi iz Priloge 4 k temu pravilniku za ustrezni priklopnik ali enakovredne direktive EU. Priklopnik, ki je bil homologiran v skladu z alternativnim postopkom iz te priloge, se ne sme uporabiti kot referenčni priklopnik;

| 2.1.2 | izvode poročil o preskusih iz Priloge 11 in Priloge 19; |
| --- | --- |

2.1.2

izvode poročil o preskusih iz Priloge 11 in Priloge 19;

| 2.1.3 | dokumentacijo, ki vključuje ustrezne informacije o preverjanju, vključno z ustreznimi izračuni za naslednje:






  Zahteve glede učinka | Navedba v Prilogi 20 |
| --- | --- | --- |
| učinek hladne delovne zavore | 3,0 |
| učinek parkirne zavore | 4,0 |
| učinek zasilne zavore | 5,0 |
| okvara sistema porazdelitve zaviranja | 6,0 |
| protiblokirni zavorni sistem | 7,0 |
| preverjanje delovanja in vgradnje | 8,0 |

2.1.3

dokumentacijo, ki vključuje ustrezne informacije o preverjanju, vključno z ustreznimi izračuni za naslednje:

Zahteve glede učinka

Navedba v Prilogi 20

učinek hladne delovne zavore

3,0

učinek parkirne zavore

4,0

učinek zasilne zavore

5,0

okvara sistema porazdelitve zaviranja

6,0

protiblokirni zavorni sistem

7,0

preverjanje delovanja in vgradnje

8,0

| 2.1.4 | priklopnik, ki predstavlja tip priklopnika za homologacijo (v nadaljnjem besedilu: zadevni priklopnik). |
| --- | --- |

2.1.4

priklopnik, ki predstavlja tip priklopnika za homologacijo (v nadaljnjem besedilu: zadevni priklopnik).

| 2.2 | Proizvajalec referenčnega priklopnika in zadevnega priklopnika mora biti isti. |
| --- | --- |

2.2

Proizvajalec referenčnega priklopnika in zadevnega priklopnika mora biti isti.

3.   ALTERNATIVNI POSTOPEK ZA PRIKAZ UČINKA HLADNE DELOVNE ZAVORE S PRESKUSOM TIPA 0.

3.1   Za prikaz skladnosti učinka hladne delovne zavore s preskusom tipa 0 je treba z izračunom preveriti, ali ima zadevni priklopnik na voljo zadostno zavorno silo (TR) za doseganje predpisanega učinka delovne zavore in ali je na voljo zadostni oprijem na suhi površini ceste (pri predvidenem koeficientu oprijema 0,8) za uporabo te zavorne sile.

3.2   Preverjanje

| 3.2.1 | Šteje se, da zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1.2.7 in 3.1.2 Priloge 4 (zahteva glede učinka pri hladnih zavorah in dosežek brez blokiranja koles, odklona in neobičajnega tresenja), če v obremenjenem in neobremenjenem stanju izpolnjuje merila za preverjanje iz naslednjih odstavkov:






  3.2.1.1 | Medosna razdalja zadevnega priklopnika ne sme biti manjša od 0,8-kratne medosne razdalje referenčnega priklopnika. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Šteje se, da zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavkov 1.2.7 in 3.1.2 Priloge 4 (zahteva glede učinka pri hladnih zavorah in dosežek brez blokiranja koles, odklona in neobičajnega tresenja), če v obremenjenem in neobremenjenem stanju izpolnjuje merila za preverjanje iz naslednjih odstavkov:

3.2.1.1

Medosna razdalja zadevnega priklopnika ne sme biti manjša od 0,8-kratne medosne razdalje referenčnega priklopnika.

| 3.2.1.2 | Razlika vhodnega zavornega navora med eno osjo in drugo osjo v tandem osi zadevnega priklopnika mora biti enaka kot pri referenčnem priklopniku. |
| --- | --- |

3.2.1.2

Razlika vhodnega zavornega navora med eno osjo in drugo osjo v tandem osi zadevnega priklopnika mora biti enaka kot pri referenčnem priklopniku.

| 3.2.1.3 | Število in razporeditev osi, npr. dvižna os, krmilje itd., zadevnega priklopnika morata biti enaka kot pri referenčnem priklopniku. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Število in razporeditev osi, npr. dvižna os, krmilje itd., zadevnega priklopnika morata biti enaka kot pri referenčnem priklopniku.

| 3.2.1.4 | Porazdelitev statične obremenitve obremenjene osi zadevnega priklopnika se ne sme razlikovati od porazdelitve pri referenčnem priklopniku za več kot 10 %. |
| --- | --- |

3.2.1.4

Porazdelitev statične obremenitve obremenjene osi zadevnega priklopnika se ne sme razlikovati od porazdelitve pri referenčnem priklopniku za več kot 10 %.

| 3.2.1.5 | Za polpriklopnike je treba v skladu z Dodatkom 2 pripraviti graf, pri čemer je treba na tem grafu preveriti, ali je: | TR max ≥ TRpr (npr. črta (1) ne sme biti pod črto (3)), in |
| --- | --- | --- |

3.2.1.5

Za polpriklopnike je treba v skladu z Dodatkom 2 pripraviti graf, pri čemer je treba na tem grafu preveriti, ali je:

TR max ≥ TRpr (npr. črta (1) ne sme biti pod črto (3)), in

| | TRL ≥ TRpr (npr. črta (2) ne sme biti pod črto (3)). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (npr. črta (2) ne sme biti pod črto (3)).

| 3.2.1.6 | Za priklopnike s centralno osjo je treba v skladu z Dodatkom 3 pripraviti graf, pri čemer je treba na tem grafu preveriti, ali je: | TR max ≥ TRpr (npr. črta (1) ne sme biti pod črto (3)), in |
| --- | --- | --- |

3.2.1.6

Za priklopnike s centralno osjo je treba v skladu z Dodatkom 3 pripraviti graf, pri čemer je treba na tem grafu preveriti, ali je:

TR max ≥ TRpr (npr. črta (1) ne sme biti pod črto (3)), in

| | TRL ≥ TRpr (npr. črta (2) ne sme biti pod črto (3)). |
| --- | --- |

TRL ≥ TRpr (npr. črta (2) ne sme biti pod črto (3)).

| 3.2.1.7 | Za priklopnike je treba v skladu z Dodatkom 4 pripraviti graf, pri čemer je treba na tem grafu preveriti, ali je: | TR max ≥ TRpr (npr. črta (1) ne sme biti pod črto (2)) in |
| --- | --- | --- |

3.2.1.7

Za priklopnike je treba v skladu z Dodatkom 4 pripraviti graf, pri čemer je treba na tem grafu preveriti, ali je:

TR max ≥ TRpr (npr. črta (1) ne sme biti pod črto (2)) in

| | TRLf ≥ TRprf (npr. črta (4) ne sme biti pod črto (3)) in |
| --- | --- |

TRLf ≥ TRprf (npr. črta (4) ne sme biti pod črto (3)) in

| | TRLr ≥ TRprr (npr. črta (6) ne sme biti pod črto (5)). |
| --- | --- |

TRLr ≥ TRprr (npr. črta (6) ne sme biti pod črto (5)).

4.   ALTERNATIVNI POSTOPEK ZA PRIKAZ UČINKA PARKIRNE ZAVORE.

4.1   Splošno

| 4.1.1 | Ta postopek je nadomestna možnost za dejansko preskušanje priklopnikov na naklonu in zagotavlja, da lahko priklopniki, opremljeni s parkirnimi mehanizmi, ki se aktivirajo z vzmetno zavoro, dosežejo predpisani učinek parkirne zavore. Ta postopek se ne sme uporabiti za priklopnike, opremljene s parkirnimi mehanizmi, ki se upravljajo z drugimi napravami in ne z vzmetnimi zavorami. Za takšne priklopnike se morajo izvesti dejanski preskusi, predpisani v Prilogi 4. |
| --- | --- |

4.1.1

Ta postopek je nadomestna možnost za dejansko preskušanje priklopnikov na naklonu in zagotavlja, da lahko priklopniki, opremljeni s parkirnimi mehanizmi, ki se aktivirajo z vzmetno zavoro, dosežejo predpisani učinek parkirne zavore. Ta postopek se ne sme uporabiti za priklopnike, opremljene s parkirnimi mehanizmi, ki se upravljajo z drugimi napravami in ne z vzmetnimi zavorami. Za takšne priklopnike se morajo izvesti dejanski preskusi, predpisani v Prilogi 4.

| 4.1.2 | Predpisani učinek parkirnega zaviranja se mora prikazati z izračunom na podlagi enačb iz odstavkov 4.2 in 4.3. |
| --- | --- |

4.1.2

Predpisani učinek parkirnega zaviranja se mora prikazati z izračunom na podlagi enačb iz odstavkov 4.2 in 4.3.

4.2   Učinek parkirne zavore

| 4.2.1 | Sila parkirne zavore na obodu pnevmatik osi, zaviranih z vzmetno zavoro, ki se aktivira s parkirnim mehanizmom, se mora izračunati z naslednjo enačbo:
  Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs |
| --- | --- |

4.2.1

Sila parkirne zavore na obodu pnevmatik osi, zaviranih z vzmetno zavoro, ki se aktivira s parkirnim mehanizmom, se mora izračunati z naslednjo enačbo:

Tpi = (Ths × l – Co) × n × BF/Rs

| 4.2.2 | Normalno reakcijo površine ceste na osi mirujočega priklopnika, obrnjenega navzgor in navzdol, na 18-odstotnem naklonu je treba izračunati z naslednjimi enačbami:






  4.2.2.1 | Pri priklopnikih:






  4.2.2.1.1 | obrnjenih navzgor |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2

Normalno reakcijo površine ceste na osi mirujočega priklopnika, obrnjenega navzgor in navzdol, na 18-odstotnem naklonu je treba izračunati z naslednjimi enačbami:

4.2.2.1

Pri priklopnikih:

4.2.2.1.1

obrnjenih navzgor

| 4.2.2.1.2 | obrnjenih navzdol |
| --- | --- |

4.2.2.1.2

obrnjenih navzdol

| 4.2.2.2 | Pri priklopnikih s centralno osjo:






  4.2.2.2.1 | obrnjenih navzgor |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

Pri priklopnikih s centralno osjo:

4.2.2.2.1

obrnjenih navzgor

| 4.2.2.2.2 | obrnjenih navzdol |
| --- | --- |

4.2.2.2.2

obrnjenih navzdol

| 4.2.2.3 | Pri polpriklopnikih:






  4.2.2.3.1 | obrnjenih navzgor |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3

Pri polpriklopnikih:

4.2.2.3.1

obrnjenih navzgor

| 4.2.2.3.2 | obrnjenih navzdol |
| --- | --- |

4.2.2.3.2

obrnjenih navzdol

4.3   Preverjanje

| 4.3.1 | Učinek parkirne zavore priklopnika je treba preveriti z naslednjima enačbama:



  in: |
| --- | --- |

4.3.1

Učinek parkirne zavore priklopnika je treba preveriti z naslednjima enačbama:

Formula

in:

Formula

5.   ALTERNATIVNI POSTOPEK ZA PRIKAZ UČINKA ZASILNEGA/SAMODEJNEGA ZAVIRANJA

5.1   Splošno

| 5.1.1 | Za prikaz skladnosti z zahtevami glede učinka samodejnega zaviranja se primerjata tlak v zavornem valju, potreben za doseganje določenega učinka, in asimptotični tlak v zavornem valju po izklopu napajalnega voda, kot je določeno v odstavku 5.2.1, ali pa je treba preveriti, ali je zavorna sila, ki jo ustvarjajo osi, opremljene z vzmetnimi zavorami, zadostna za doseganje določenega učinka, kot je določeno v odstavku 5.2.2. |
| --- | --- |

5.1.1

Za prikaz skladnosti z zahtevami glede učinka samodejnega zaviranja se primerjata tlak v zavornem valju, potreben za doseganje določenega učinka, in asimptotični tlak v zavornem valju po izklopu napajalnega voda, kot je določeno v odstavku 5.2.1, ali pa je treba preveriti, ali je zavorna sila, ki jo ustvarjajo osi, opremljene z vzmetnimi zavorami, zadostna za doseganje določenega učinka, kot je določeno v odstavku 5.2.2.

5.2   Preverjanje

| 5.2.1 | Šteje se, da zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.3 Priloge 4, če je asimptotični tlak v zavornem valju (pc) po izklopu napajalnega voda večji od tlaka v zavornem valju (pc) za doseganje učinka, ki je enak 13,5 % največje statične obremenitve koles. Tlak v napajalnem vodu se stabilizira pri 700 kPa pred izklopom. |
| --- | --- |

5.2.1

Šteje se, da zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.3 Priloge 4, če je asimptotični tlak v zavornem valju (pc) po izklopu napajalnega voda večji od tlaka v zavornem valju (pc) za doseganje učinka, ki je enak 13,5 % največje statične obremenitve koles. Tlak v napajalnem vodu se stabilizira pri 700 kPa pred izklopom.

| 5.2.2 | Šteje se, da zadevni priklopnik, opremljen z vzmetno zavoro, izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.3 Priloge 4, če je:
  ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)
  pri čemer:
  se Tpi izračuna v skladu z odstavkom 4.2.1. |
| --- | --- |

5.2.2

Šteje se, da zadevni priklopnik, opremljen z vzmetno zavoro, izpolnjuje zahteve iz odstavka 3.3 Priloge 4, če je:

ΣTpi ≥ 0,135 (PR)(g)

pri čemer:

se Tpi izračuna v skladu z odstavkom 4.2.1.

6.   ALTERNATIVNI POSTOPEK ZA PRIKAZ ZAVORNEGA UČINKA V PRIMERU OKVARE SISTEMA PORAZDELITVE ZAVIRANJA

6.1   Splošno

| 6.1.1 | Za prikaz skladnosti z zahtevami glede zavornega učinka v primeru okvare sistema porazdelitve zaviranja se primerjata tlak v zavornem valju, ki je potreben za doseganje določenega učinka, in tlak v zavornem valju, ki je na voljo v primeru okvare sistema porazdelitve zaviranja. |
| --- | --- |

6.1.1

Za prikaz skladnosti z zahtevami glede zavornega učinka v primeru okvare sistema porazdelitve zaviranja se primerjata tlak v zavornem valju, ki je potreben za doseganje določenega učinka, in tlak v zavornem valju, ki je na voljo v primeru okvare sistema porazdelitve zaviranja.

6.2   Preverjanje

| 6.2.1 | Šteje se, da zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 Dodatka k Prilogi 10, če je tlak iz odstavka 6.2.1.1 večji ali enak kot tlak iz odstavka 6.2.1.2 v obremenjenem in neobremenjenem stanju. |
| --- | --- |

6.2.1

Šteje se, da zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 6 Dodatka k Prilogi 10, če je tlak iz odstavka 6.2.1.1 večji ali enak kot tlak iz odstavka 6.2.1.2 v obremenjenem in neobremenjenem stanju.

| 6.2.1.1 | Tlak v zavornem valju (pc) zadevnega priklopnika, kadar je pm enak 650 kPa, tlak v napajalnem vodu je 700 kPa in obstaja okvara sistema porazdelitve zaviranja. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Tlak v zavornem valju (pc) zadevnega priklopnika, kadar je pm enak 650 kPa, tlak v napajalnem vodu je 700 kPa in obstaja okvara sistema porazdelitve zaviranja.

| 6.2.1.2 | Tlak v zavornem valju (pc) za doseganje zavornega razmerja, ki je enako 30 % delovnega zavornega učinka, predpisanega za zadevni priklopnik. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Tlak v zavornem valju (pc) za doseganje zavornega razmerja, ki je enako 30 % delovnega zavornega učinka, predpisanega za zadevni priklopnik.

7.   ALTERNATIVNI POSTOPEK ZA PRIKAZ UČINKA PROTIBLOKIRNEGA ZAVORNEGA SISTEMA

7.1   Splošno

| 7.1.1 | Preskušanje priklopnika v skladu s Prilogo 13 tega pravilnika se lahko opusti v času homologacije priklopnika, če protiblokirni zavorni sistem (ABS) izpolnjuje zahteve iz Priloge 19 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.1.1

Preskušanje priklopnika v skladu s Prilogo 13 tega pravilnika se lahko opusti v času homologacije priklopnika, če protiblokirni zavorni sistem (ABS) izpolnjuje zahteve iz Priloge 19 k temu pravilniku.

7.2   Preverjanje

| 7.2.1 | Preverjanje sestavnih delov in vgradnje
  Preverja se, ali specifikacija sistema ABS, vgrajenega v priklopnik, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje naslednja merila:







  Odstavek | MERILA |
| --- | --- | --- |
| 7.2.1.1 | (a) | senzorji |

7.2.1

Preverjanje sestavnih delov in vgradnje

Preverja se, ali specifikacija sistema ABS, vgrajenega v priklopnik, ki je v postopku homologacije, izpolnjuje naslednja merila:

Odstavek

MERILA

7.2.1.1

(a)

senzorji

Spremembe niso dovoljene.

| (b) | regulatorji |
| --- | --- |

(b)

regulatorji

Spremembe niso dovoljene.

| (c) | modulatorji |
| --- | --- |

(c)

modulatorji

Spremembe niso dovoljene.

7.2.1.2

mere in dolžine cevi

| (a) | napajanje modulatorjev iz rezervoarja |
| --- | --- |

(a)

napajanje modulatorjev iz rezervoarja

najmanjši notranji premer

Lahko se poveča.

največja skupna dolžina

Lahko se zmanjša.

| (b) | napajanje iz modulatorja v zavorne valje |
| --- | --- |

(b)

napajanje iz modulatorja v zavorne valje

notranji premer

Spremembe niso dovoljene.

največja skupna dolžina

Lahko se zmanjša.

7.2.1.3

zaporedje opozorilnega signala

Spremembe niso dovoljene.

7.2.1.4

razlike v vhodnem zavornem navoru v tandem osi

Dovoljene so le (morebitne) odobrene razlike.

7.2.1.5

za druge omejitve glej odstavek 4 poročila o preskusu, kot je navedeno v Dodatku 6 Priloge 19 k temu pravilniku

Vgradnja mora biti v skladu z določenimi omejitvami – odstopanja niso dovoljena.

7.3   Preverjanje prostornine hranilnikov

| 7.3.1 | Ker so zavorni sistemi in pomožna oprema na priklopnikih različni, ni mogoče izdelati preglednice s priporočenimi prostorninami hranilnikov. Za preverjanje, ali je prostornina vgrajenih hranilnikov dovolj velika, se lahko preskušanje izvede v skladu z odstavkom 6.1 Priloge 13 k temu pravilniku ali po spodaj navedenem postopku:






  7.3.1.1 | V primeru zavor brez vgrajene naprave za nastavljanje zavornih oblog je treba zavore na zadevnem priklopniku nastaviti tako, da je razmerje (R
  1
  ) med hodom batnice zavornega valja (sT) in dolžino vzvoda (l
  T) 0,2.
  Primer:








  l
  t | = | 130 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Re | = | sT/lT = sT/130 = 0,2 |
| sT | = | hod batnice pri tlaku 650 kPa v zavornem valju |
| | = | 130 × 0,2 = 26 mm |

7.3.1

Ker so zavorni sistemi in pomožna oprema na priklopnikih različni, ni mogoče izdelati preglednice s priporočenimi prostorninami hranilnikov. Za preverjanje, ali je prostornina vgrajenih hranilnikov dovolj velika, se lahko preskušanje izvede v skladu z odstavkom 6.1 Priloge 13 k temu pravilniku ali po spodaj navedenem postopku:

7.3.1.1

V primeru zavor brez vgrajene naprave za nastavljanje zavornih oblog je treba zavore na zadevnem priklopniku nastaviti tako, da je razmerje (R
  1
  ) med hodom batnice zavornega valja (sT) in dolžino vzvoda (l
  T) 0,2.

Primer:

l
  t

=

130 mm

Re

=

sT/lT = sT/130 = 0,2

sT

=

hod batnice pri tlaku 650 kPa v zavornem valju

=

130 × 0,2 = 26 mm

| 7.3.1.2 | V primeru zavor z vgrajeno napravo za samodejno nastavljanje zavornih oblog se morajo zavore nastaviti na običajni vozni profil. |
| --- | --- |

7.3.1.2

V primeru zavor z vgrajeno napravo za samodejno nastavljanje zavornih oblog se morajo zavore nastaviti na običajni vozni profil.

| 7.3.1.3 | Nastavitev zavor, kot je določeno zgoraj, je treba izvesti, ko so zavore hladne (≤ 100 °C). |
| --- | --- |

7.3.1.3

Nastavitev zavor, kot je določeno zgoraj, je treba izvesti, ko so zavore hladne (≤ 100 °C).

| 7.3.1.4 | Ko so zavore nastavljene v skladu z ustreznim zgoraj določenim postopkom, pri čemer so regulatorji zavorne sile glede na obremenitev osi nastavljeni na obremenjeno stanje, začetna raven energije pa je nastavljena v skladu z odstavkom 6.1.2 Priloge 13 k temu pravilniku, je treba odklopiti dovajanje energije v naprave za shranjevanje energije. Zavore je treba uporabiti pri tlaku 650 kPa na spojni glavi, nato pa jih je treba popolnoma sprostiti. Zavore se lahko uporabljajo do števila ne, ki je bilo določeno v preskusu, opravljenem v skladu z odstavkom 5.4.1.2.4.2 Priloge 19 k temu pravilniku, in opredeljeno v odstavku 2.5 poročila o homologaciji protiblokirnega zavornega sistema. Ob tej uporabi zavor mora biti tlak v delovnem vodu dovolj visok, da omogoča skupno zavorno silo na obodu koles, ki znaša vsaj 22,5 % največje mase, ki jo nosijo kolesa, ko vozilo miruje, in ki samodejno ne sproža nobenega zavornega sistema, ki ga ne upravlja protiblokirni zavorni sistem. |
| --- | --- |

7.3.1.4

Ko so zavore nastavljene v skladu z ustreznim zgoraj določenim postopkom, pri čemer so regulatorji zavorne sile glede na obremenitev osi nastavljeni na obremenjeno stanje, začetna raven energije pa je nastavljena v skladu z odstavkom 6.1.2 Priloge 13 k temu pravilniku, je treba odklopiti dovajanje energije v naprave za shranjevanje energije. Zavore je treba uporabiti pri tlaku 650 kPa na spojni glavi, nato pa jih je treba popolnoma sprostiti. Zavore se lahko uporabljajo do števila ne, ki je bilo določeno v preskusu, opravljenem v skladu z odstavkom 5.4.1.2.4.2 Priloge 19 k temu pravilniku, in opredeljeno v odstavku 2.5 poročila o homologaciji protiblokirnega zavornega sistema. Ob tej uporabi zavor mora biti tlak v delovnem vodu dovolj visok, da omogoča skupno zavorno silo na obodu koles, ki znaša vsaj 22,5 % največje mase, ki jo nosijo kolesa, ko vozilo miruje, in ki samodejno ne sproža nobenega zavornega sistema, ki ga ne upravlja protiblokirni zavorni sistem.

8.   PREVERJANJE DELOVANJA IN VGRADNJE

8.1   Tehnična služba/homologacijski organ mora izvesti preverjanje delovanja in vgradnje, ki zajema naslednje odstavke:

8.1.1   Delovanje protiblokirnega sistema

| 8.1.1.1 | To mora biti omejeno na dinamično preverjanje protiblokirnega zavornega sistema. Da se zagotovi maksimalno uravnavanje zavorne sile, je morda treba nastaviti regulator zavorne sile glede na obremenitev osi ali uporabiti površino ceste z nizkim koeficientom oprijema. Če protiblokirni sistem ni homologiran v skladu s Prilogo 19, je treba priklopnik preskusiti v skladu s Prilogo 13 in mora biti v skladu z ustreznimi zahtevami iz navedene priloge. |
| --- | --- |

8.1.1.1

To mora biti omejeno na dinamično preverjanje protiblokirnega zavornega sistema. Da se zagotovi maksimalno uravnavanje zavorne sile, je morda treba nastaviti regulator zavorne sile glede na obremenitev osi ali uporabiti površino ceste z nizkim koeficientom oprijema. Če protiblokirni sistem ni homologiran v skladu s Prilogo 19, je treba priklopnik preskusiti v skladu s Prilogo 13 in mora biti v skladu z ustreznimi zahtevami iz navedene priloge.

8.1.2   Merjenje odzivnega časa

| 8.1.2.1 | Tehnična služba mora preveriti, ali zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz Priloge 6. |
| --- | --- |

8.1.2.1

Tehnična služba mora preveriti, ali zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz Priloge 6.

8.1.3   Statična poraba energije

| 8.1.3.1 | Tehnična služba mora preveriti, ali zadevni priklopnik po potrebi izpolnjuje zahteve iz Priloge 7 in Priloge 8. |
| --- | --- |

8.1.3.1

Tehnična služba mora preveriti, ali zadevni priklopnik po potrebi izpolnjuje zahteve iz Priloge 7 in Priloge 8.

8.1.4   Delovanje delovne zavore

| 8.1.4.1 | Tehnična služba mora preveriti, ali med zaviranjem ne prihaja do neobičajnega tresenja. |
| --- | --- |

8.1.4.1

Tehnična služba mora preveriti, ali med zaviranjem ne prihaja do neobičajnega tresenja.

8.1.5   Delovanje parkirne zavore

| 8.1.5.1 | Tehnična služba mora uporabiti in sprostiti parkirno zavoro, da zagotovi pravilno delovanje. |
| --- | --- |

8.1.5.1

Tehnična služba mora uporabiti in sprostiti parkirno zavoro, da zagotovi pravilno delovanje.

8.1.6   Delovanje zasilnega/samodejnega zavornega sistema

| 8.1.6.1 | Tehnična služba mora preveriti, ali zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.1.18.4.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

8.1.6.1

Tehnična služba mora preveriti, ali zadevni priklopnik izpolnjuje zahteve iz odstavka 5.2.1.18.4.2 tega pravilnika.

8.1.7   Preverjanje identifikacije vozila in sestavnih delov

| 8.1.7.1 | Tehnična služba mora v zvezi z zadevnim priklopnikom preveriti podrobnosti iz certifikata o homologaciji. |
| --- | --- |

8.1.7.1

Tehnična služba mora v zvezi z zadevnim priklopnikom preveriti podrobnosti iz certifikata o homologaciji.

8.1.8   Dodatna preverjanja

| 8.1.8.1 | Tehnična služba lahko po potrebi zahteva izvajanje dodatnih preverjanj. |
| --- | --- |

8.1.8.1

Tehnična služba lahko po potrebi zahteva izvajanje dodatnih preverjanj.

DODATEK 1

POSTOPEK IZRAČUNA VIŠINE TEŽIŠČA

Višina težišča celotnega vozila (obremenjenega ali neobremenjenega) se lahko izračuna na naslednji način:

| h1 | = | višina težišča sklopa osi (vključno s pnevmatikami, vzmetmi itd.) = R · 1,1 |
| --- | --- | --- |
| h2 | = | višina težišča ogrodja (obremenjenega) = (h6 + h8) · 0,5 |
| h3 | = | višina težišča koristnega tovora in karoserije (obremenjenega) (h7 · 0,3) + h6 |
| h4 | = | višina težišča ogrodja (neobremenjenega) = h2 + s |
| h5 | = | višina težišča karoserije (neobremenjene) = (h7 · 0,5) + h6 + s |

h1

=

višina težišča sklopa osi (vključno s pnevmatikami, vzmetmi itd.) = R · 1,1

h2

=

višina težišča ogrodja (obremenjenega) = (h6 + h8) · 0,5

h3

=

višina težišča koristnega tovora in karoserije (obremenjenega) (h7 · 0,3) + h6

h4

=

višina težišča ogrodja (neobremenjenega) = h2 + s

h5

=

višina težišča karoserije (neobremenjene) = (h7 · 0,5) + h6 + s

pri čemer je:

| h6 | = | višina ogrodja, na vrhu |
| --- | --- | --- |
| h7 | = | mere karoserije, notranje |
| h8 | = | višina ogrodja, spodaj |
| P | = | skupna masa priklopnika |
| PR | = | skupna masa na vseh kolesih polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo |
| R | = | polmer pnevmatike |
| s | = | odklon vzmeti med obremenjenim in neobremenjenim stanjem |
| W1 | = | masa sklopa osi (vključno s pnevmatikami, vzmetmi itd.) = P · 0,1 |
| W2 | = | masa ogrodja = (Punl – W1) · 0,8 |
| W3 | = | masa koristnega tovora in karoserije |
| W4 | = | masa karoserije = (Punl – W1) · 0,2 |

h6

=

višina ogrodja, na vrhu

h7

=

mere karoserije, notranje

h8

=

višina ogrodja, spodaj

P

=

skupna masa priklopnika

PR

=

skupna masa na vseh kolesih polpriklopnika ali priklopnika s centralno osjo

R

=

polmer pnevmatike

s

=

odklon vzmeti med obremenjenim in neobremenjenim stanjem

W1

=

masa sklopa osi (vključno s pnevmatikami, vzmetmi itd.) = P · 0,1

W2

=

masa ogrodja = (Punl – W1) · 0,8

W3

=

masa koristnega tovora in karoserije

W4

=

masa karoserije = (Punl – W1) · 0,2

| OBREMENJENO | NEOBREMENJENO |
| --- | --- |

OBREMENJENO

Formula

NEOBREMENJENO

Formula

Image

DODATEK 2

GRAF PREVERJANJA ZA ODSTAVEK 3.2.1.5 – POLPRIKLOPNIKI

Image

| (1) | = | TRmax, kadar je pm = 650 kPa in napajalni vod = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,45 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kadar je pm = 650 kPa in napajalni vod = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,45 · FR = TRpr

pri čemer je:

Formula

vrednost zc se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

OPOMBE:

| 1. | Zgornja vrednost 7 000 je masa vlečnega vozila brez priklopnika. |
| --- | --- |

1.

Zgornja vrednost 7 000 je masa vlečnega vozila brez priklopnika.

| 2. | Pri teh izračunih se lahko bližnje osi (med katerimi je razmik manjši od 2 m) obravnavajo kot ena os. |
| --- | --- |

2.

Pri teh izračunih se lahko bližnje osi (med katerimi je razmik manjši od 2 m) obravnavajo kot ena os.

DODATEK 3

GRAF PREVERJANJA ZA ODSTAVEK 3.2.1.6 – PRIKLOPNIKI S CENTRALNO OSJO

Image

| (1) | = | TRmax, kadar je pm = 650 kPa in napajalni vod = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | FRdyn · 0,8 = TRL |
| (3) | = | 0,5 · FR = TRpr |

(1)

=

TRmax, kadar je pm = 650 kPa in napajalni vod = 700 kPa.

(2)

=

FRdyn · 0,8 = TRL

(3)

=

0,5 · FR = TRpr

pri čemer je:

Formula

vrednost zc se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

OPOMBE:

| 1. | Zgornja vrednost 7 000 je masa vlečnega vozila brez priklopnika. |
| --- | --- |

1.

Zgornja vrednost 7 000 je masa vlečnega vozila brez priklopnika.

| 2. | Pri teh izračunih se lahko bližnje osi (med katerimi je razmik manjši od 2 m) obravnavajo kot ena os. |
| --- | --- |

2.

Pri teh izračunih se lahko bližnje osi (med katerimi je razmik manjši od 2 m) obravnavajo kot ena os.

DODATEK 4

GRAF PREVERJANJA ZA ODSTAVEK 3.2.1.7 – PRIKLOPNIKI

Image

| (1) | = | TRmax, kadar je pm = 650 kPa in napajalni vod = 700 kPa. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | 0,5 · FR = TRpr |
| (3) | = | TRprf = TRf, kadar je pm = x |
| (4) | = | Ffdyn · 0,8 = TRLf |
| (5) | = | TRprr = TRr, kadar je pm = x |
| (6) | = | Frdyn · 0,8 = TRLr |

(1)

=

TRmax, kadar je pm = 650 kPa in napajalni vod = 700 kPa.

(2)

=

0,5 · FR = TRpr

(3)

=

TRprf = TRf, kadar je pm = x

(4)

=

Ffdyn · 0,8 = TRLf

(5)

=

TRprr = TRr, kadar je pm = x

(6)

=

Frdyn · 0,8 = TRLr

pri čemer je:

Formula

in

Formula

vrednost zc se izračuna z naslednjo enačbo:

Formula

OPOMBE:

| 1. | Zgornja vrednost 7 000 je masa vlečnega vozila brez priklopnika. |
| --- | --- |

1.

Zgornja vrednost 7 000 je masa vlečnega vozila brez priklopnika.

| 2. | Pri teh izračunih se lahko bližnje osi (med katerimi je razmik manjši od 2 m) obravnavajo kot ena os. |
| --- | --- |

2.

Pri teh izračunih se lahko bližnje osi (med katerimi je razmik manjši od 2 m) obravnavajo kot ena os.

DODATEK 5

SIMBOLI IN OPREDELITVE

| SIMBOL | OPREDELITEV |
| --- | --- |
| ADi | Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NFDi za sprednje osi, ali
  0,8 NFDi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NFDi za sprednje osi |
| BDi | Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NRDi za zadnje osi, ali
  0,8 NRDi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NRDi za zadnje osi |
| AUi | Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NFUi za sprednje osi, ali
  0,8 NFUi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NFUi za sprednje osi |
| BUi | Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NRUi za zadnje osi, ali
  0,8 NRUi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NRUi za zadnje osi |
| BF | faktor zaviranja |
| Co | prag vhodnega navora odmikača (najmanjši navor odmikača, ki je potreben za merljivi zavorni navor) |
| E | medosna razdalja |
| EL | razdalja med podporno nogo spoja ali opornimi nogami in središčem osi priklopnika s centralno osjo ali polpriklopnika |
| ER | razdalja med kraljevim čepom in središčem ene ali več osi polpriklopnika |
| F | sila (N) |
| Ff | skupna normalna statična reakcija površine ceste na sprednje osi |
| Ffdyn | skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na sprednje osi |
| Fr | skupna normalna statična reakcija površine ceste na zadnje osi |
| Frdyn | skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na zadnje osi |
| FR | skupna normalna statična reakcija površine ceste na vsa kolesa priklopnika ali polpriklopnika |
| FRdyn | skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na vsa kolesa priklopnika ali polpriklopnika |
| g | gravitacijski pospešek (9,81 m/s2) |
| h | višina težišča nad tlemi |
| hK | višina spoja sedlaste sklopke (kraljevi čep) |
| hr | višina težišča priklopnika |
| i | indeks osi |
| iF | število sprednjih osi |
| iR | število zadnjih osi |
| l | dolžina vzvoda |
| n | število vzmetnih zavornih valjev na os |
| NFD | skupna normalna reakcija površine ceste na sprednje osi, obrnjene navzdol, pri 18-odstotnem naklonu |
| NFDi | normalna reakcija površine ceste na sprednjo os i, obrnjeno navzdol, pri 18-odstotnem naklonu |
| NFU | skupna normalna reakcija površine ceste na sprednje osi, obrnjene navzgor, pri 18-odstotnem naklonu |
| NFUi | normalna reakcija površine ceste na sprednjo os i, obrnjeno navzgor, pri 18-odstotnem naklonu |
| NRD | skupna normalna reakcija površine ceste na zadnje osi, obrnjene navzdol, pri 18-odstotnem naklonu |
| NRDi | normalna reakcija površine ceste na zadnjo os i, obrnjeno navzdol, pri 18-odstotnem naklonu |
| NRU | skupna normalna reakcija površine ceste na zadnje osi, obrnjene navzgor, pri 18-odstotnem naklonu |
| NRUi | normalna reakcija površine ceste na zadnjo os i, obrnjeno navzgor, pri 18-odstotnem naklonu |
| pm | tlak na spojni glavi upravljalnega voda |
| pc | tlak v zavornem valju |
| P | masa posameznega vozila |
| Ps | statična masa spoja sedlaste sklopke pri masi priklopnika P |
| PR | skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa priklopnika ali polpriklopnika |
| PRF | skupna normalna statična reakcija površine ceste na sprednje osi na ravni površini |
| PRR | skupna normalna statična reakcija površine ceste na zadnje osi na ravni površini |
| Rs | statični obremenjeni polmer pnevmatike, izračunan z naslednjo enačbo:
  Rs = 1⁄2 dr + FR. · H
  pri čemer je:







  dr | = | nazivni premer platišča |
| H | = | konstrukcijska višina preseka = 1⁄2 (d – dr) |
| d | = | dogovorjeno število premera platišča |
| FR | = | faktor, kot je določen v standardu ETRTO
  (Engineering Design, Information 1994, stran CV.11) |

SIMBOL

OPREDELITEV

ADi

Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NFDi za sprednje osi, ali

0,8 NFDi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NFDi za sprednje osi

BDi

Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NRDi za zadnje osi, ali

0,8 NRDi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NRDi za zadnje osi

AUi

Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NFUi za sprednje osi, ali

0,8 NFUi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NFUi za sprednje osi

BUi

Tpi, kadar je Tpi ≤ 0,8 NRUi za zadnje osi, ali

0,8 NRUi, kadar je Tpi ≥ 0,8 NRUi za zadnje osi

BF

faktor zaviranja

Co

prag vhodnega navora odmikača (najmanjši navor odmikača, ki je potreben za merljivi zavorni navor)

E

medosna razdalja

EL

razdalja med podporno nogo spoja ali opornimi nogami in središčem osi priklopnika s centralno osjo ali polpriklopnika

ER

razdalja med kraljevim čepom in središčem ene ali več osi polpriklopnika

F

sila (N)

Ff

skupna normalna statična reakcija površine ceste na sprednje osi

Ffdyn

skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na sprednje osi

Fr

skupna normalna statična reakcija površine ceste na zadnje osi

Frdyn

skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na zadnje osi

FR

skupna normalna statična reakcija površine ceste na vsa kolesa priklopnika ali polpriklopnika

FRdyn

skupna normalna dinamična reakcija površine ceste na vsa kolesa priklopnika ali polpriklopnika

g

gravitacijski pospešek (9,81 m/s2)

h

višina težišča nad tlemi

hK

višina spoja sedlaste sklopke (kraljevi čep)

hr

višina težišča priklopnika

i

indeks osi

iF

število sprednjih osi

iR

število zadnjih osi

l

dolžina vzvoda

n

število vzmetnih zavornih valjev na os

NFD

skupna normalna reakcija površine ceste na sprednje osi, obrnjene navzdol, pri 18-odstotnem naklonu

NFDi

normalna reakcija površine ceste na sprednjo os i, obrnjeno navzdol, pri 18-odstotnem naklonu

NFU

skupna normalna reakcija površine ceste na sprednje osi, obrnjene navzgor, pri 18-odstotnem naklonu

NFUi

normalna reakcija površine ceste na sprednjo os i, obrnjeno navzgor, pri 18-odstotnem naklonu

NRD

skupna normalna reakcija površine ceste na zadnje osi, obrnjene navzdol, pri 18-odstotnem naklonu

NRDi

normalna reakcija površine ceste na zadnjo os i, obrnjeno navzdol, pri 18-odstotnem naklonu

NRU

skupna normalna reakcija površine ceste na zadnje osi, obrnjene navzgor, pri 18-odstotnem naklonu

NRUi

normalna reakcija površine ceste na zadnjo os i, obrnjeno navzgor, pri 18-odstotnem naklonu

pm

tlak na spojni glavi upravljalnega voda

pc

tlak v zavornem valju

P

masa posameznega vozila

Ps

statična masa spoja sedlaste sklopke pri masi priklopnika P

PR

skupna normalna statična reakcija površine ceste na kolesa priklopnika ali polpriklopnika

PRF

skupna normalna statična reakcija površine ceste na sprednje osi na ravni površini

PRR

skupna normalna statična reakcija površine ceste na zadnje osi na ravni površini

Rs

statični obremenjeni polmer pnevmatike, izračunan z naslednjo enačbo:

Rs = 1⁄2 dr + FR. · H

pri čemer je:

dr

=

nazivni premer platišča

H

=

konstrukcijska višina preseka = 1⁄2 (d – dr)

d

=

dogovorjeno število premera platišča

FR

=

faktor, kot je določen v standardu ETRTO

(Engineering Design, Information 1994, stran CV.11)

Tpi

zavorna sila na obodu vseh koles osi i, ki jo ustvarjajo vzmetne zavore

Ths

vzmetna sila vzmetne zavore

TR

vsota zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika ali polpriklopnika

TRf

vsota zavornih sil na obodu vseh koles sprednjih osi

TRr

vsota zavornih sil na obodu vseh koles zadnjih osi

TRmax

vsota največjih razpoložljivih zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika ali polpriklopnika

TRL

vsota zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika ali polpriklopnika, pri kateri je dosežena mejna vrednost oprijema

TRLf

vsota zavornih sil na obodu vseh koles sprednjih osi, pri kateri je dosežena mejna vrednost oprijema

TRLr

vsota zavornih sil na obodu vseh koles zadnjih osi, pri kateri je dosežena mejna vrednost oprijema

TRpr

vsota zavornih sil na obodu vseh koles priklopnika ali polpriklopnika, potrebna za doseganje predpisanega učinka

TRprf

vsota zavornih sil na obodu vseh koles sprednjih osi, potrebna za doseganje predpisanega učinka

TRprr

vsota zavornih sil na obodu vseh koles zadnjih osi, potrebna za doseganje predpisanega učinka

zc

zavorno razmerje skupine vozil, ko zavira le priklopnik

cos P

kosinus kota, v katerem je viden 18-odstotni naklon, vodoravna ravnina pa je 0,98418

tan P

tangens kota, v katerem je viden 18-odstotni naklon, vodoravna ravnina pa je 0,18

---

| 30.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 257/197 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 257/197

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna po mednarodnem javnem pravu. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 86 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi za homologacijo kmetijskih ali gozdarskih traktorjev glede ne vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav

Vključuje vsa veljavna besedila do:

| | Dopolnila 4 k izvirni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008 |
| --- | --- |

Dopolnila 4 k izvirni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 15. oktober 2008

| | Dopolnila 5 k izvirni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 24. oktober 2009 |
| --- | --- |

Dopolnila 5 k izvirni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 24. oktober 2009

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Splošne specifikacije |
| --- | --- |

5.

| 6. | Posamezne specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprememba in razširitev homologacije tipa vozila ali vgradnje svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v vozilo |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa kmetijskega ali gozdarskega traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav v skladu s Pravilnikom št. 86 |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Primeri homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Opredelitev pojmov v odstavkih 2.6–2.10 |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Vidnost svetilk |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Smerne svetilke – geometrijska vidnost |
| --- | --- |

Priloga 5 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za vozila kategorije T (1) glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „tip traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav“ pomeni traktorje, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:






  2.1.1 | mere in zunanja oblika traktorja; |
| --- | --- | --- |

2.1

„tip traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav“ pomeni traktorje, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:

2.1.1

mere in zunanja oblika traktorja;

| 2.1.2 | število in razporeditev naprav. |
| --- | --- |

2.1.2

število in razporeditev naprav.

| 2.1.3 | Za traktorje različnega tipa prav tako ne veljajo: | traktorji, ki se razlikujejo v značilnostih iz odstavkov 2.1.1 in 2.1.2 zgoraj, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo tipa, števila, razporeditve in geometrijske vidnosti svetilk, predpisanih za zadevni tip traktorja; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Za traktorje različnega tipa prav tako ne veljajo:

traktorji, ki se razlikujejo v značilnostih iz odstavkov 2.1.1 in 2.1.2 zgoraj, vendar ne tako, da bi to pomenilo spremembo tipa, števila, razporeditve in geometrijske vidnosti svetilk, predpisanih za zadevni tip traktorja;

| | traktorji z vgrajenimi neobveznimi svetilkami ali brez njih; |
| --- | --- |

traktorji z vgrajenimi neobveznimi svetilkami ali brez njih;

| | traktorji z vgrajenimi svetilkami, katerih namestitev je odvisna od smeri vožnje, predpisane v državi registracije; |
| --- | --- |

traktorji z vgrajenimi svetilkami, katerih namestitev je odvisna od smeri vožnje, predpisane v državi registracije;

| 2.2 | „prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino traktorja; |
| --- | --- |

2.2

„prečna ravnina“ pomeni navpično ravnino, pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino traktorja;

| 2.3 | „neobremenjen traktor“ pomeni traktor, pripravljen za vožnjo, brez neobveznih dodatkov, toda vključno s sredstvom za hlajenje, olji, gorivom, orodjem in voznikom; |
| --- | --- |

2.3

„neobremenjen traktor“ pomeni traktor, pripravljen za vožnjo, brez neobveznih dodatkov, toda vključno s sredstvom za hlajenje, olji, gorivom, orodjem in voznikom;

| 2.4 | „obremenjen traktor“ pomeni traktor, obremenjen do največje tehnično dovoljene mase, kot jo navede proizvajalec, ki tudi določi porazdelitev te mase med osema; |
| --- | --- |

2.4

„obremenjen traktor“ pomeni traktor, obremenjen do največje tehnično dovoljene mase, kot jo navede proizvajalec, ki tudi določi porazdelitev te mase med osema;

| 2.5 | „svetilka“ pomeni napravo, načrtovano za osvetlitev cestišča (žaromet) ali oddajanje svetlobnih signalov. Za svetilke štejejo tudi svetlobne naprave zadnje registrske tablice in odsevniki;






  2.5.1 | „enakovredne svetilke“ pomenijo svetilke, ki imajo enako funkcijo in so odobrene v skladu s Pravilnikom št. 37 ali v skladu z enakimi zahtevami; take svetilke imajo lahko drugačne značilnosti od svetilk, vgrajenih na vozilu ob homologaciji, če izpolnjujejo zahteve tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

2.5

„svetilka“ pomeni napravo, načrtovano za osvetlitev cestišča (žaromet) ali oddajanje svetlobnih signalov. Za svetilke štejejo tudi svetlobne naprave zadnje registrske tablice in odsevniki;

2.5.1

„enakovredne svetilke“ pomenijo svetilke, ki imajo enako funkcijo in so odobrene v skladu s Pravilnikom št. 37 ali v skladu z enakimi zahtevami; take svetilke imajo lahko drugačne značilnosti od svetilk, vgrajenih na vozilu ob homologaciji, če izpolnjujejo zahteve tega pravilnika;

| 2.5.2 | „samostojne svetilke“ pomenijo svetilke z ločenimi zunanjimi lečami, ločenimi svetlobnimi viri in ločenimi ohišji; |
| --- | --- |

2.5.2

„samostojne svetilke“ pomenijo svetilke z ločenimi zunanjimi lečami, ločenimi svetlobnimi viri in ločenimi ohišji;

| 2.5.3 | „združene svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi zunanjimi lečami in ločenimi svetlobnimi viri, vendar s skupnim ohišjem; |
| --- | --- |

2.5.3

„združene svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi zunanjimi lečami in ločenimi svetlobnimi viri, vendar s skupnim ohišjem;

| 2.5.4 | „kombinirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi zunanjimi lečami, vendar s skupnim svetlobnim virom in skupnim ohišjem; |
| --- | --- |

2.5.4

„kombinirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi zunanjimi lečami, vendar s skupnim svetlobnim virom in skupnim ohišjem;

| 2.5.5 | „integrirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi svetlobnimi viri (ali enim svetlobnim virom, ki deluje na različne načine), v celoti ali delno skupnimi zunanjimi lečami in skupnim ohišjem; |
| --- | --- |

2.5.5

„integrirane svetilke“ pomenijo naprave z ločenimi svetlobnimi viri (ali enim svetlobnim virom, ki deluje na različne načine), v celoti ali delno skupnimi zunanjimi lečami in skupnim ohišjem;

| 2.5.6 | „svetilka, ki se lahko skrije“ pomeni svetilko, ki jo je mogoče delno ali v celoti skriti, kadar ni v uporabi. To je mogoče doseči s premičnim pokrovom, premikom žarometa ali na drug primeren način. Izraz „pogrezljiv“ se uporablja zlasti za svetilko, ki jo je mogoče s premikom umakniti v notranjost karoserije; |
| --- | --- |

2.5.6

„svetilka, ki se lahko skrije“ pomeni svetilko, ki jo je mogoče delno ali v celoti skriti, kadar ni v uporabi. To je mogoče doseči s premičnim pokrovom, premikom žarometa ali na drug primeren način. Izraz „pogrezljiv“ se uporablja zlasti za svetilko, ki jo je mogoče s premikom umakniti v notranjost karoserije;

| 2.5.7 | „spremenljive pozicijske svetilke“ pomenijo svetilke na traktorju, ki se lahko premikajo glede na traktor, ne da bi se od njega ločile; |
| --- | --- |

2.5.7

„spremenljive pozicijske svetilke“ pomenijo svetilke na traktorju, ki se lahko premikajo glede na traktor, ne da bi se od njega ločile;

| 2.5.8 | „žaromet za dolgi svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča daleč pred traktorjem; |
| --- | --- |

2.5.8

„žaromet za dolgi svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča daleč pred traktorjem;

| 2.5.9 | „žaromet za kratki svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča pred traktorjem brez povzročanja neprijetne zaslepitve ali motenja nasproti vozečim voznikom in drugim udeležencem v prometu; |
| --- | --- |

2.5.9

„žaromet za kratki svetlobni pramen“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča pred traktorjem brez povzročanja neprijetne zaslepitve ali motenja nasproti vozečim voznikom in drugim udeležencem v prometu;

| 2.5.10 | „žaromet za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za izboljšanje osvetlitve cestišča pri megli, sneženju, močnem dežju ali oblakih prahu; |
| --- | --- |

2.5.10

„žaromet za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za izboljšanje osvetlitve cestišča pri megli, sneženju, močnem dežju ali oblakih prahu;

| 2.5.11 | „svetilka za vzvratno vožnjo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča za traktorjem in za opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da traktor vozi ali namerava voziti vzvratno; |
| --- | --- |

2.5.11

„svetilka za vzvratno vožnjo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za osvetlitev cestišča za traktorjem in za opozarjanje drugih udeležencev v prometu, da traktor vozi ali namerava voziti vzvratno;

| 2.5.12 | „smerna svetilka“ pomeni svetilko, ki jo voznik uporabi za nakazovanje drugim udeležencem v prometu, da namerava spremeniti smer vožnje v desno ali levo; |
| --- | --- |

2.5.12

„smerna svetilka“ pomeni svetilko, ki jo voznik uporabi za nakazovanje drugim udeležencem v prometu, da namerava spremeniti smer vožnje v desno ali levo;

| 2.5.13 | „varnostne utripalke“ pomenijo napravo, ki omogoča hkratno delovanje vseh smernih svetilk na traktorju, s čimer se opozori,, da traktor začasno pomeni posebno nevarnost za druge udeležence v prometu; |
| --- | --- |

2.5.13

„varnostne utripalke“ pomenijo napravo, ki omogoča hkratno delovanje vseh smernih svetilk na traktorju, s čimer se opozori,, da traktor začasno pomeni posebno nevarnost za druge udeležence v prometu;

| 2.5.14 | „zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za traktorjem, da voznik zavira; |
| --- | --- |

2.5.14

„zavorna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za nakazovanje drugim udeležencem v prometu za traktorjem, da voznik zavira;

| 2.5.15 | „svetilka zadnje registrske tablice“ pomeni napravo, ki se uporablja za osvetlitev prostora, namenjenega za zadnjo registrsko tablico; sestavljena je lahko iz več optičnih sestavnih delov; |
| --- | --- |

2.5.15

„svetilka zadnje registrske tablice“ pomeni napravo, ki se uporablja za osvetlitev prostora, namenjenega za zadnjo registrsko tablico; sestavljena je lahko iz več optičnih sestavnih delov;

| 2.5.16 | „prednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine traktorja s prednje strani; |
| --- | --- |

2.5.16

„prednja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine traktorja s prednje strani;

| 2.5.17 | „zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine traktorja z zadnje strani; |
| --- | --- |

2.5.17

„zadnja pozicijska svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za označevanje prisotnosti in širine traktorja z zadnje strani;

| 2.5.18 | „zadnja svetilka za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila od zadaj v gosti megli; |
| --- | --- |

2.5.18

„zadnja svetilka za meglo“ pomeni svetilko, ki se uporablja za boljšo vidnost vozila od zadaj v gosti megli;

| 2.5.19 | „parkirna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za opozarjanje na stoječ traktor brez priklopnika v strnjenem naselju. V takšnih okoliščinah zamenjuje prednjo in zadnjo pozicijsko svetilko; |
| --- | --- |

2.5.19

„parkirna svetilka“ pomeni svetilko, ki se uporablja za opozarjanje na stoječ traktor brez priklopnika v strnjenem naselju. V takšnih okoliščinah zamenjuje prednjo in zadnjo pozicijsko svetilko;

| 2.5.20 | „gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, vgrajeno blizu skrajnega zunanjega roba, čim bliže vrhu traktorja, in namenjeno jasni označitvi skupne širine traktorja. Ta svetilka pri nekaterih traktorjih dopolnjuje prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke, tako da posebej opozarja na njegovo velikost; |
| --- | --- |

2.5.20

„gabaritna svetilka“ pomeni svetilko, vgrajeno blizu skrajnega zunanjega roba, čim bliže vrhu traktorja, in namenjeno jasni označitvi skupne širine traktorja. Ta svetilka pri nekaterih traktorjih dopolnjuje prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke, tako da posebej opozarja na njegovo velikost;

| 2.5.21 | „delovni žaromet“ pomeni napravo za osvetljevanje delovnega območja ali procesa dela; |
| --- | --- |

2.5.21

„delovni žaromet“ pomeni napravo za osvetljevanje delovnega območja ali procesa dela;

| 2.5.22 | „odsevnik“ pomeni napravo za označevanje prisotnosti traktorja z odsevom svetlobe iz svetlobnega vira, ki ni povezan z vozilom, pri čemer je opazovalec blizu tega vira. V tem pravilniku za odsevnike ne štejejo: | odsevne registrske tablice; |
| --- | --- | --- |

2.5.22

„odsevnik“ pomeni napravo za označevanje prisotnosti traktorja z odsevom svetlobe iz svetlobnega vira, ki ni povezan z vozilom, pri čemer je opazovalec blizu tega vira. V tem pravilniku za odsevnike ne štejejo:

odsevne registrske tablice;

| | druge tablice in odsevni signali, ki jih je treba uporabljati za izpolnjevanje specifikacij za uporabo pogodbenice v zvezi z določenimi kategorijami vozil ali določenimi načini uporabe. |
| --- | --- |

druge tablice in odsevni signali, ki jih je treba uporabljati za izpolnjevanje specifikacij za uporabo pogodbenice v zvezi z določenimi kategorijami vozil ali določenimi načini uporabe.

| 2.6 | Svetleča površina svetilke (glej Prilogo 3)






  2.6.1 | „Svetleča površina svetlobne naprave“ (odstavki od 2.5.8 do 2.5.11) pomeni pravokotno projekcijo celotne odprtine reflektorja na prečno ravnino. Če se površina stekla (ali stekel) svetilke razteza samo čez del odprtine žarometa, se upošteva samo projekcija tega dela. Pri žarometu za kratki svetlobni pramen je svetleča površina omejena z navidezno sledjo meje svetlo-temno na leči. Če sta reflektor in steklo nastavljiva, se uporabi srednja nastavitev; |
| --- | --- | --- |

2.6

Svetleča površina svetilke (glej Prilogo 3)

2.6.1

„Svetleča površina svetlobne naprave“ (odstavki od 2.5.8 do 2.5.11) pomeni pravokotno projekcijo celotne odprtine reflektorja na prečno ravnino. Če se površina stekla (ali stekel) svetilke razteza samo čez del odprtine žarometa, se upošteva samo projekcija tega dela. Pri žarometu za kratki svetlobni pramen je svetleča površina omejena z navidezno sledjo meje svetlo-temno na leči. Če sta reflektor in steklo nastavljiva, se uporabi srednja nastavitev;

| 2.6.2 | „svetleča površina signalne svetilke razen odsevnika“ (odstavki od 2.5.12 do 2.5.20) pomeni pravokotno projekcijo svetilke v ravnini, ki je pravokotna na njeno referenčno os in se dotika zunanje površine oddajanja svetlobe svetilke, pri čemer je ta projekcija omejena z robovi zaslonov na tej ravnini, od katerih vsak dovoljuje samo 98 % celotne svetilnosti v smeri referenčne osi. Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih meja svetleče površine se uporabljajo samo zasloni z vodoravnimi ali navpičnimi robovi; |
| --- | --- |

2.6.2

„svetleča površina signalne svetilke razen odsevnika“ (odstavki od 2.5.12 do 2.5.20) pomeni pravokotno projekcijo svetilke v ravnini, ki je pravokotna na njeno referenčno os in se dotika zunanje površine oddajanja svetlobe svetilke, pri čemer je ta projekcija omejena z robovi zaslonov na tej ravnini, od katerih vsak dovoljuje samo 98 % celotne svetilnosti v smeri referenčne osi. Za določitev spodnjih, zgornjih in stranskih meja svetleče površine se uporabljajo samo zasloni z vodoravnimi ali navpičnimi robovi;

| 2.6.3 | „svetleča površina odsevnika“ (odstavek 2.5.22) pomeni pravokotno projekcijo svetleče površine odsevnika v ravnini, ki je pravokotna na referenčno os in omejena z ravninami, ki se dotikajo zunanjih robov odsevne površine odsevnika in so vzporedne s to osjo. Za določitev spodnje, zgornje in prečne omejitve svetleče površine se uporabljajo samo navpične in vodoravne ravnine; |
| --- | --- |

2.6.3

„svetleča površina odsevnika“ (odstavek 2.5.22) pomeni pravokotno projekcijo svetleče površine odsevnika v ravnini, ki je pravokotna na referenčno os in omejena z ravninami, ki se dotikajo zunanjih robov odsevne površine odsevnika in so vzporedne s to osjo. Za določitev spodnje, zgornje in prečne omejitve svetleče površine se uporabljajo samo navpične in vodoravne ravnine;

| 2.6.4 | „površina sevanja“ pomeni del zunanje površine prozorne leče, ki obdaja svetlobno ali svetlobno-signalno napravo in omogoča, da sveti; |
| --- | --- |

2.6.4

„površina sevanja“ pomeni del zunanje površine prozorne leče, ki obdaja svetlobno ali svetlobno-signalno napravo in omogoča, da sveti;

| 2.7 | „vidna svetleča površina“ za določeno smer opazovanja pomeni pravokotno projekcijo površine sevanja na ravnino, pravokotno na smer opazovanja (glej Prilogo 3); |
| --- | --- |

2.7

„vidna svetleča površina“ za določeno smer opazovanja pomeni pravokotno projekcijo površine sevanja na ravnino, pravokotno na smer opazovanja (glej Prilogo 3);

| 2.8 | „referenčna os“ pomeni značilno os svetlobnega signala, ki jo proizvajalec svetilke določi za referenčno smer (H = 0°, V = 0°) pri fotometričnih meritvah in nameščanju svetilke na traktor; |
| --- | --- |

2.8

„referenčna os“ pomeni značilno os svetlobnega signala, ki jo proizvajalec svetilke določi za referenčno smer (H = 0°, V = 0°) pri fotometričnih meritvah in nameščanju svetilke na traktor;

| 2.9 | „referenčno središče“ pomeni presečišče referenčne osi z zunanjo površino sevanja, ki ga določi proizvajalec svetilke; |
| --- | --- |

2.9

„referenčno središče“ pomeni presečišče referenčne osi z zunanjo površino sevanja, ki ga določi proizvajalec svetilke;

| 2.10 | „koti geometrijske vidnosti“ pomenijo kote, ki določajo območje najmanjšega prostorskega kota, v katerem mora biti vidna svetleča površina svetilke. To območje prostorskega kota je določeno s krogelnimi izseki, katerih središče sovpada z referenčnim središčem svetilke, ekvator pa je vzporeden s tlemi. Ti izseki so določeni glede na referenčno os. Vodoravni koti ß ustrezajo zemljepisni dolžini, navpični koti α pa zemljepisni širini. Znotraj kotov geometrijske vidnosti ne sme biti nobenih ovir za prodiranje svetlobe s katerega koli dela vidne svetleče površine svetilke, gledano iz neskončnosti. Če se meritve opravijo bliže svetilki, mora biti smer opazovanja vzporedna, da se doseže enaka točnost.
  Ovire znotraj kotov geometrijske vidnosti se ne upoštevajo, če so obstajale že ob homologaciji svetilke.
  Če po vgradnji svetilke kateri koli drugi sestavni del vozila zakriva kateri koli del vidne svetleče površine svetilke, se predloži dokaz, da tisti del svetilke, ki ga ne zakrivajo ovire, še vedno izpolnjuje zahteve za fotometrične vrednosti, predpisane za homologacijo naprave kot optične enote (glej pojasnjevalno sliko spodaj);

  Pojasnjevalna slika |
| --- | --- |

2.10

„koti geometrijske vidnosti“ pomenijo kote, ki določajo območje najmanjšega prostorskega kota, v katerem mora biti vidna svetleča površina svetilke. To območje prostorskega kota je določeno s krogelnimi izseki, katerih središče sovpada z referenčnim središčem svetilke, ekvator pa je vzporeden s tlemi. Ti izseki so določeni glede na referenčno os. Vodoravni koti ß ustrezajo zemljepisni dolžini, navpični koti α pa zemljepisni širini. Znotraj kotov geometrijske vidnosti ne sme biti nobenih ovir za prodiranje svetlobe s katerega koli dela vidne svetleče površine svetilke, gledano iz neskončnosti. Če se meritve opravijo bliže svetilki, mora biti smer opazovanja vzporedna, da se doseže enaka točnost.

Ovire znotraj kotov geometrijske vidnosti se ne upoštevajo, če so obstajale že ob homologaciji svetilke.

Če po vgradnji svetilke kateri koli drugi sestavni del vozila zakriva kateri koli del vidne svetleče površine svetilke, se predloži dokaz, da tisti del svetilke, ki ga ne zakrivajo ovire, še vedno izpolnjuje zahteve za fotometrične vrednosti, predpisane za homologacijo naprave kot optične enote (glej pojasnjevalno sliko spodaj);

Pojasnjevalna slika

Image

| 2.11 | „Skrajni zunanji rob“ na vsaki strani traktorja pomeni ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino traktorja in sovpada z njegovim stranskim zunanjim robom, pri tem pa se ne upoštevajo štrleči deli:






  2.11.1 | pnevmatik blizu stične točke s tlemi in priključkov za manometre za tlak v pnevmatikah; |
| --- | --- | --- |

2.11

„Skrajni zunanji rob“ na vsaki strani traktorja pomeni ravnino, ki je vzporedna z vzdolžno srednjo ravnino traktorja in sovpada z njegovim stranskim zunanjim robom, pri tem pa se ne upoštevajo štrleči deli:

2.11.1

pnevmatik blizu stične točke s tlemi in priključkov za manometre za tlak v pnevmatikah;

| 2.11.2 | kakršnih koli naprav proti zdrsavanju, ki so lahko nameščene na kolesih; |
| --- | --- |

2.11.2

kakršnih koli naprav proti zdrsavanju, ki so lahko nameščene na kolesih;

| 2.11.3 | vzvratnih ogledal; |
| --- | --- |

2.11.3

vzvratnih ogledal;

| 2.11.4 | bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk, parkirnih svetilk in bočnih odsevnikov; |
| --- | --- |

2.11.4

bočnih smernih svetilk, gabaritnih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk, parkirnih svetilk in bočnih odsevnikov;

| 2.11.5 | carinskih plomb, pritrjenih na traktor, in naprav za zavarovanje takšnih plomb; |
| --- | --- |

2.11.5

carinskih plomb, pritrjenih na traktor, in naprav za zavarovanje takšnih plomb;

| 2.12 | „skupna širina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama, opredeljenima v odstavku 2.11 zgoraj; |
| --- | --- |

2.12

„skupna širina“ pomeni razdaljo med navpičnima ravninama, opredeljenima v odstavku 2.11 zgoraj;

| 2.13 | „posamična svetilka“ pomeni kombinacijo dveh ali več svetilk, enakih ali ne, z isto funkcijo in barvo, če tvorijo napravo, katere projekcija skupnih svetlečih površin, ki oddajajo svetlobo, na dani prečni ravnini zavzame 60 % ali več območja najmanjšega pravokotnika, očrtanega projekciji svetlečih površin teh svetilk, pod pogojem, da je takšna kombinacija homologirana kot posamična svetilka, kadar je homologacija zahtevana.
  Ta možna kombinacija se ne uporablja za žaromete za dolgi svetlobni pramen in žaromete za kratki svetlobni pramen ter žaromete za meglo ali bočne odsevnike; |
| --- | --- |

2.13

„posamična svetilka“ pomeni kombinacijo dveh ali več svetilk, enakih ali ne, z isto funkcijo in barvo, če tvorijo napravo, katere projekcija skupnih svetlečih površin, ki oddajajo svetlobo, na dani prečni ravnini zavzame 60 % ali več območja najmanjšega pravokotnika, očrtanega projekciji svetlečih površin teh svetilk, pod pogojem, da je takšna kombinacija homologirana kot posamična svetilka, kadar je homologacija zahtevana.

Ta možna kombinacija se ne uporablja za žaromete za dolgi svetlobni pramen in žaromete za kratki svetlobni pramen ter žaromete za meglo ali bočne odsevnike;

| 2.14 | „dve svetilki ali sodo število svetilk“ pomeni eno površino, ki oddaja svetlobo v obliki traku ter se, postavljena simetrično na vzdolžno srednjo ravnino traktorja, razteza na vsaki strani najmanj 400 mm do skrajnega zunanjega roba traktorja in je dolga najmanj 800 mm. Osvetlitev takšne površine zagotavljata najmanj dva svetlobna vira, nameščena čim bližje njenim koncem. Svetlečo površino lahko sestavljajo številni drug poleg drugega postavljeni elementi, če projekcije več posameznih svetlečih površin na isti prečni ravnini zavzamejo najmanj 60 % območja najmanjšega pravokotnika, očrtanega projekciji teh posameznih svetlečih površin; |
| --- | --- |

2.14

„dve svetilki ali sodo število svetilk“ pomeni eno površino, ki oddaja svetlobo v obliki traku ter se, postavljena simetrično na vzdolžno srednjo ravnino traktorja, razteza na vsaki strani najmanj 400 mm do skrajnega zunanjega roba traktorja in je dolga najmanj 800 mm. Osvetlitev takšne površine zagotavljata najmanj dva svetlobna vira, nameščena čim bližje njenim koncem. Svetlečo površino lahko sestavljajo številni drug poleg drugega postavljeni elementi, če projekcije več posameznih svetlečih površin na isti prečni ravnini zavzamejo najmanj 60 % območja najmanjšega pravokotnika, očrtanega projekciji teh posameznih svetlečih površin;

| 2.15 | „razdalja med dvema svetilkama“, obrnjenima v isto smer, pomeni razdaljo med pravokotnima projekcijama obrisov obeh svetlečih površin na ravnino, pravokotno na zadevno smer, kakor je opredeljeno v skladu s primerom iz odstavka 2.6; |
| --- | --- |

2.15

„razdalja med dvema svetilkama“, obrnjenima v isto smer, pomeni razdaljo med pravokotnima projekcijama obrisov obeh svetlečih površin na ravnino, pravokotno na zadevno smer, kakor je opredeljeno v skladu s primerom iz odstavka 2.6;

| 2.16 | „neobvezna svetilka“ pomeni svetilko, katere vgradnja je prepuščena presoji proizvajalca; |
| --- | --- |

2.16

„neobvezna svetilka“ pomeni svetilko, katere vgradnja je prepuščena presoji proizvajalca;

| 2.17 | „kontrola delovanja“ pomeni kontrolno napravo, ki kaže, ali vključena naprava deluje pravilno ali ne; |
| --- | --- |

2.17

„kontrola delovanja“ pomeni kontrolno napravo, ki kaže, ali vključena naprava deluje pravilno ali ne;

| 2.18 | „kontrola vključitve“ pomeni kontrolno napravo, ki kaže, da je bila naprava vklopljena, ne pa tudi, ali deluje pravilno ali ne; |
| --- | --- |

2.18

„kontrola vključitve“ pomeni kontrolno napravo, ki kaže, da je bila naprava vklopljena, ne pa tudi, ali deluje pravilno ali ne;

| 2.19 | „barva svetlobe, ki jo oddaja naprava“. Za ta pravilnik veljajo opredelitve barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale ob vložitvi vloge za homologacijo tipa. |
| --- | --- |

2.19

„barva svetlobe, ki jo oddaja naprava“. Za ta pravilnik veljajo opredelitve barve oddane svetlobe iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale ob vložitvi vloge za homologacijo tipa.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo svetilk vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo tipa vozila glede na vgradnjo svetilk vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in podatki:






  3.2.1 | opis tipa vozila glede na točke iz odstavkov 2.1.1 do 2.1.3 zgoraj; navesti je treba enoznačno označen tip vozila; |
| --- | --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti in podatki:

3.2.1

opis tipa vozila glede na točke iz odstavkov 2.1.1 do 2.1.3 zgoraj; navesti je treba enoznačno označen tip vozila;

| 3.2.2 | seznam naprav, ki jih proizvajalec določi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav; seznam lahko vključuje več tipov naprav za vsako funkcijo, poleg tega pa lahko seznam za vsako funkcijo vključuje dodatno oznako „ali enakovredne naprave“. |
| --- | --- |

3.2.2

seznam naprav, ki jih proizvajalec določi za sklop svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav; seznam lahko vključuje več tipov naprav za vsako funkcijo, poleg tega pa lahko seznam za vsako funkcijo vključuje dodatno oznako „ali enakovredne naprave“.

| 3.2.3 | grafični prikaz svetlobnih in signalnih naprav v celoti, ki prikazuje razporeditev različnih naprav na vozilu; |
| --- | --- |

3.2.3

grafični prikaz svetlobnih in signalnih naprav v celoti, ki prikazuje razporeditev različnih naprav na vozilu;

| 3.2.4 | risbo ali risbe posamezne svetilke, na katerih je prikazana svetleča površina iz odstavka 2.6 zgoraj. |
| --- | --- |

3.2.4

risbo ali risbe posamezne svetilke, na katerih je prikazana svetleča površina iz odstavka 2.6 zgoraj.

| 3.3 | Tehnični službi, ki opravlja homologacijske preskuse, se predloži neobremenjeno vozilo s celotno svetlobno in signalno opremo, ki predstavlja tip vozila v postopku homologacije. |
| --- | --- |

3.3

Tehnični službi, ki opravlja homologacijske preskuse, se predloži neobremenjeno vozilo s celotno svetlobno in signalno opremo, ki predstavlja tip vozila v postopku homologacije.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve Pravilnika glede vseh svetilk, navedenih na seznamu, se homologacija za ta tip vozila podeli. |
| --- | --- |

4.1

Če tip vozila, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve Pravilnika glede vseh svetilk, navedenih na seznamu, se homologacija za ta tip vozila podeli.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (trenutno 00 za Pravilnik v izvirni obliki ) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila ali istemu tipu vozila z opremo, ki ni navedena na seznamu iz odstavka 3.2.2 zgoraj, ob upoštevanju določb iz odstavka 7 tega pravilnika. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije. Prvi dve števki (trenutno 00 za Pravilnik v izvirni obliki ) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila ali istemu tipu vozila z opremo, ki ni navedena na seznamu iz odstavka 3.2.2 zgoraj, ob upoštevanju določb iz odstavka 7 tega pravilnika.

| 4.3 | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem vozilu, ki je skladen s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem certifikatu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- | --- |

4.4

Na vsakem vozilu, ki je skladen s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na homologacijskem certifikatu, namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

| 4.5 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številka pravilnika in številka homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.5

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je homologacijo podelila v skladu s tem pravilnikom, ni treba ponoviti simbola iz odstavka 4.4.1; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 navedejo številka pravilnika in številka homologacije ter dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija, v državi, ki je podelila homologacijo po tem pravilniku.

| 4.6 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka se namesti v bližino podatkovne tablice, ki jo je namestil proizvajalec, ali nanjo.

| 4.7 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

4.7

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 4.8 | V Prilogi 2 k temu pravilniku sta prikazana primera homologacijske oznake. |
| --- | --- |

4.8

V Prilogi 2 k temu pravilniku sta prikazana primera homologacijske oznake.

5.   SPLOŠNE ZAHTEVE

5.1   Svetlobne in svetlobno-signalne naprave morajo biti vgrajene tako, da pri običajnih pogojih uporabe ter kljub tresljajem, ki so jim morda izpostavljene, ohranijo značilnosti, določene v tem pravilniku, in da traktor izpolnjuje zahteve tega pravilnika. Še zlasti je treba izključiti možnost nenamernega spreminjanja nastavitve svetilk.

| 5.1.1 | Traktorji morajo biti opremljeni z električnimi konektorji, da omogočajo uporabo snemljivih svetlobno-signalnih naprav. Še zlasti morajo biti traktorji opremljeni z vtičnico, ki ustreza standardu ISO 1724 (1980) (Električne vezave za vozila s 6- ali 12-voltnimi električnimi napravami, ki se uporabljajo posebej na osebnih motornih vozilih in lahkih priklopnih vozilih ali prikolicah), ISO 1185 (1975) (Električne vezave med vlečnimi in priklopnimi vozili s 24-voltnimi električnimi sistemi, ki se uporabljajo za mednarodne komercialne prevoze). Pri uporabi standarda ISO 1185 (1975) se kontakt 2 uporabi le za zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko in gabaritno svetilko na levi strani. |
| --- | --- |

5.1.1

Traktorji morajo biti opremljeni z električnimi konektorji, da omogočajo uporabo snemljivih svetlobno-signalnih naprav. Še zlasti morajo biti traktorji opremljeni z vtičnico, ki ustreza standardu ISO 1724 (1980) (Električne vezave za vozila s 6- ali 12-voltnimi električnimi napravami, ki se uporabljajo posebej na osebnih motornih vozilih in lahkih priklopnih vozilih ali prikolicah), ISO 1185 (1975) (Električne vezave med vlečnimi in priklopnimi vozili s 24-voltnimi električnimi sistemi, ki se uporabljajo za mednarodne komercialne prevoze). Pri uporabi standarda ISO 1185 (1975) se kontakt 2 uporabi le za zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko in gabaritno svetilko na levi strani.

5.2   Žarometi, opisani v odstavkih 2.5.8, 2.5.9 in 2.5.10, morajo biti vgrajeni tako, da jih je mogoče preprosto pravilno usmeriti.

5.3   Pri vseh svetlobno-signalnih napravah mora biti referenčna os svetilke, pritrjene na traktor, vzporedna z ravnino tal traktorja na cesti in z vzdolžno ravnino traktorja. V vsaki smeri je dovoljena toleranca ±3°. Poleg tega morajo biti izpolnjena vsa posebna navodila za vgradnjo, ki jih je določil proizvajalec.

5.4   Kadar ni posebnih navodil, se višina in usmeritev svetilk preverita, ko neobremenjen traktor stoji na ravni vodoravni površini.

5.5   Kadar ni posebnih zahtev, morajo svetilke, ki so v paru:

| 5.5.1 | biti nameščene na traktor simetrično glede na srednjo vzdolžno ravnino; |
| --- | --- |

5.5.1

biti nameščene na traktor simetrično glede na srednjo vzdolžno ravnino;

| 5.5.2 | biti simetrične druga na drugo glede na srednjo vzdolžno ravnino; |
| --- | --- |

5.5.2

biti simetrične druga na drugo glede na srednjo vzdolžno ravnino;

| 5.5.3 | imeti iste kolorimetrične značilnosti; in |
| --- | --- |

5.5.3

imeti iste kolorimetrične značilnosti; in

| 5.5.4 | imeti zelo podobne fotometrične značilnosti. |
| --- | --- |

5.5.4

imeti zelo podobne fotometrične značilnosti.

5.6   Pri traktorjih z asimetrično zunanjo obliko morajo biti zahteve iz odstavkov 5.5.1 in 5.5.2 čim bolj izpolnjene. Te zahteve so izpolnjene, če je oddaljenost svetilk od srednje vzdolžne ravnine enaka in isto velja tudi za oddaljenost od tal.

5.7   Svetilke z različnimi funkcijami so lahko samostojne ali združene, kombinirane oziroma integrirane v eno napravo, če vsaka taka svetilka izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanjo.

5.8   Največja oddaljenost od tal se meri od najvišje točke svetleče površine, najmanjša pa od najnižje točke. Pri žarometih za kratki svetlobni pramen se najmanjša višina od tal meri od najnižjega roba odsevnika.

5.9   Kadar ni posebnih zahtev, ne sme utripati nobena druga svetilka razen smernih svetilk in varnostnih utripalk.

5.10   Pred vozilom ne sme biti vidna nobena rdeča svetloba, za njim pa razen svetilke za vzvratno vožnjo ali delovnih žarometov ne sme biti vidna nobena bela svetloba.

Ta zahteva se šteje za izpolnjeno, če:

| 5.10.1 | za vidnost rdeče svetlobe spredaj: rdeča svetilka ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 1 na prečni ravnini 25 m pred traktorjem (glej Prilogo 4, slika 1); |
| --- | --- |

5.10.1

za vidnost rdeče svetlobe spredaj: rdeča svetilka ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 1 na prečni ravnini 25 m pred traktorjem (glej Prilogo 4, slika 1);

| 5.10.2 | za vidnost bele svetlobe zadaj: bela svetilka ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 2 na prečni ravnini 25 m za traktorjem (glej Prilogo 4, slika 2). |
| --- | --- |

5.10.2

za vidnost bele svetlobe zadaj: bela svetilka ne sme biti neposredno vidna opazovalcu, ki se giblje v območju 2 na prečni ravnini 25 m za traktorjem (glej Prilogo 4, slika 2).

| 5.10.3 | Območji opazovanja 1 in 2 sta vsako v svoji ravnini omejeni:






  5.10.3.1 | po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi; |
| --- | --- | --- |

5.10.3

Območji opazovanja 1 in 2 sta vsako v svoji ravnini omejeni:

5.10.3.1

po višini z vodoravnima ravninama, ki sta 1 m oziroma 2,2 m nad tlemi;

| 5.10.3.2 | po širini z dvema navpičnima ravninama, ki v smeri naprej oziroma nazaj ter navzven glede na vzdolžno srednjo ravnino traktorja tvorita kot 15° in potekata skozi presečišče (ali presečišča) navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino traktorja, ki omejujeta skupno širino traktorja, ko je nastavljen širok kolotek.
  Če je presečišč več, se za območje 1 izbere tisto, ki je najbolj spredaj, za območje 2 pa tisto, ki je najbolj zadaj. |
| --- | --- |

5.10.3.2

po širini z dvema navpičnima ravninama, ki v smeri naprej oziroma nazaj ter navzven glede na vzdolžno srednjo ravnino traktorja tvorita kot 15° in potekata skozi presečišče (ali presečišča) navpičnih ravnin, vzporednih z vzdolžno srednjo ravnino traktorja, ki omejujeta skupno širino traktorja, ko je nastavljen širok kolotek.

Če je presečišč več, se za območje 1 izbere tisto, ki je najbolj spredaj, za območje 2 pa tisto, ki je najbolj zadaj.

5.11   Električna vezava mora biti takšna, da je prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke, gabaritne svetilke, če so, in svetilke zadnje registrske tablice mogoče vklopiti in izklopiti samo sočasno.

To ne velja, če se prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke uporabljajo kot parkirne svetilke.

5.12   Električne vezave morajo biti takšne, da žarometov za dolgi in žarometov za kratki svetlobni pramen ter prednjih žarometov za meglo in zadnjih svetilk za meglo ni mogoče vklopiti, če niso vklopljene tudi svetilke iz odstavka 5.11. Ta zahteva ne velja za žaromete za dolgi in žaromete za kratki svetlobni pramen, če se uporabljajo za svetlobna opozorila, ki vključujejo prekinjeno delovanje v kratkih razmikih pri žarometih za kratki svetlobni pramen ali prekinjeno delovanje pri žarometih za dolgi svetlobni pramen ali izmenično delovanje žarometov za kratki in žarometov za dolgi svetlobni pramenom v kratkih razmikih.

Funkcijo kontrole vključitve lahko opravljajo naprave za kontrolo delovanja.

5.13   Svetilke, ki se lahko skrijejo

| 5.13.1 | Skrivanje svetilk je prepovedano z izjemo žarometov za dolgi in žarometov za kratki svetlobni pramen, žarometov za meglo in svetilk iz odstavka 5.14.1. |
| --- | --- |

5.13.1

Skrivanje svetilk je prepovedano z izjemo žarometov za dolgi in žarometov za kratki svetlobni pramen, žarometov za meglo in svetilk iz odstavka 5.14.1.

| 5.13.2 | Če pride do okvare iz odstavka 5.13.2.1, ki se pojavi sama ali skupaj z eno od okvar iz odstavka 5.13.2.2, mora svetlobna naprava ostati v položaju za uporabo. |
| --- | --- |

5.13.2

Če pride do okvare iz odstavka 5.13.2.1, ki se pojavi sama ali skupaj z eno od okvar iz odstavka 5.13.2.2, mora svetlobna naprava ostati v položaju za uporabo.

| 5.13.2.1 | Izpad električne energije za premikanje svetilk. |
| --- | --- |

5.13.2.1

Izpad električne energije za premikanje svetilk.

| 5.13.2.2 | Naključna prekinitev električnega napajalnega tokokroga, uhajavi tok, napaka v elektromagnetih, napake v hidravličnem ali pnevmatičnem vodu, Bowdenovih potegih, zvijavih vodih ali drugih sestavnih delih, ki upravljajo ali prenašajo energijo za vklop naprave za skrivanje. |
| --- | --- |

5.13.2.2

Naključna prekinitev električnega napajalnega tokokroga, uhajavi tok, napaka v elektromagnetih, napake v hidravličnem ali pnevmatičnem vodu, Bowdenovih potegih, zvijavih vodih ali drugih sestavnih delih, ki upravljajo ali prenašajo energijo za vklop naprave za skrivanje.

| 5.13.3 | V primeru okvare naprave za upravljanje skrivanja ali drugih napak iz odstavkov 5.13.2.1 in 5.13.2.2. zgoraj mora biti mogoče skrito svetlobno napravo premakniti v položaj za uporabo brez uporabe orodja. |
| --- | --- |

5.13.3

V primeru okvare naprave za upravljanje skrivanja ali drugih napak iz odstavkov 5.13.2.1 in 5.13.2.2. zgoraj mora biti mogoče skrito svetlobno napravo premakniti v položaj za uporabo brez uporabe orodja.

| 5.13.4 | Električno nastavljive svetlobne naprave mora biti mogoče premakniti v položaj za uporabo in jih vklopiti z eno samo napravo za upravljanje, pri čemer ne sme biti izključena možnost njihove premaknitve v položaj za uporabo brez vklopa. Vendar pa se pri združenih žarometih za dolgi svetlobni pramen in žarometov za kratki svetlobni pramen zgoraj navedena naprava za upravljanje zahteva samo za vklop žarometov za kratki svetlobni pramen. |
| --- | --- |

5.13.4

Električno nastavljive svetlobne naprave mora biti mogoče premakniti v položaj za uporabo in jih vklopiti z eno samo napravo za upravljanje, pri čemer ne sme biti izključena možnost njihove premaknitve v položaj za uporabo brez vklopa. Vendar pa se pri združenih žarometih za dolgi svetlobni pramen in žarometov za kratki svetlobni pramen zgoraj navedena naprava za upravljanje zahteva samo za vklop žarometov za kratki svetlobni pramen.

| 5.13.5 | Z vozniškega sedeža ne sme biti mogoče namerno ustaviti gibanja vklopljenih žarometov za dolgi svetlobni pramen, preden dosežejo položaj za uporabo. Če med premikanjem žarometov obstaja nevarnost zaslepitve drugih udeležencev v prometu, se smejo vklopiti šele, ko dosežejo končni položaj. |
| --- | --- |

5.13.5

Z vozniškega sedeža ne sme biti mogoče namerno ustaviti gibanja vklopljenih žarometov za dolgi svetlobni pramen, preden dosežejo položaj za uporabo. Če med premikanjem žarometov obstaja nevarnost zaslepitve drugih udeležencev v prometu, se smejo vklopiti šele, ko dosežejo končni položaj.

| 5.13.6 | Električno nastavljiva svetlobna naprava mora pri temperaturah od –30 °C do +50 °C doseči popolnoma odprt položaj v treh sekundah od začetka delovanja upravljalnega elementa. |
| --- | --- |

5.13.6

Električno nastavljiva svetlobna naprava mora pri temperaturah od –30 °C do +50 °C doseči popolnoma odprt položaj v treh sekundah od začetka delovanja upravljalnega elementa.

5.14   Svetilke s spremenljivim položajem

| 5.14.1 | Položaj smernih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk ter zavornih svetilk se lahko spreminja, če:






  5.14.1.1 | te svetilke ostanejo pritrjene na traktor, ko se njihov položaj spremeni; |
| --- | --- | --- |

5.14.1

Položaj smernih svetilk, prednjih in zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk ter zavornih svetilk se lahko spreminja, če:

5.14.1.1

te svetilke ostanejo pritrjene na traktor, ko se njihov položaj spremeni;

| 5.14.1.2 | se te svetilke lahko zaskočijo v položaju, ki ga zahtevajo prometne razmere. Zaskočenje mora biti samodejno. |
| --- | --- |

5.14.1.2

se te svetilke lahko zaskočijo v položaju, ki ga zahtevajo prometne razmere. Zaskočenje mora biti samodejno.

5.15   barve svetilk (3) iz tega pravilnika so:

| žaromet za dolgi svetlobni pramen | : | bela ali selektivno rumena |
| --- | --- | --- |
| žaromet za kratki svetlobni pramen | : | bela ali selektivno rumena |
| žaromet za meglo | : | bela ali selektivno rumena (Konvencija o cestnem prometu iz leta 1968, Priloga 5, dodatek, opomba 3) |
| svetilka za vzvratno vožnjo | : | bela |
| smerna svetilka | : | oranžna |
| varnostne utripalke | : | oranžna |
| zavorna svetilka | : | rdeča |
| svetilka zadnje registrske tablice | : | bela |
| prednja pozicijska (bočna) svetilka | : | bela (selektivno rumena je dovoljena, če je ta svetilka integrirana v selektivno rumeni žaromet za dolgi svetlobni pramen) |
| zadnja pozicijska (bočna) svetilka | : | rdeča |
| zadnja svetilka za meglo | : | rdeča |
| parkirna svetilka | : | bela spredaj, rdeča zadaj, oranžna, če je integrirana v smerne svetilke |
| gabaritna svetilka | : | bela spredaj, rdeča zadaj |
| delovni žaromet | : | ni zahteve |
| zadnji odsevniki | : | rdeča |
| bočni odsevniki, netrikotni | : | oranžna |

žaromet za dolgi svetlobni pramen

:

bela ali selektivno rumena

žaromet za kratki svetlobni pramen

:

bela ali selektivno rumena

žaromet za meglo

:

bela ali selektivno rumena (Konvencija o cestnem prometu iz leta 1968, Priloga 5, dodatek, opomba 3)

svetilka za vzvratno vožnjo

:

bela

smerna svetilka

:

oranžna

varnostne utripalke

:

oranžna

zavorna svetilka

:

rdeča

svetilka zadnje registrske tablice

:

bela

prednja pozicijska (bočna) svetilka

:

bela (selektivno rumena je dovoljena, če je ta svetilka integrirana v selektivno rumeni žaromet za dolgi svetlobni pramen)

zadnja pozicijska (bočna) svetilka

:

rdeča

zadnja svetilka za meglo

:

rdeča

parkirna svetilka

:

bela spredaj, rdeča zadaj, oranžna, če je integrirana v smerne svetilke

gabaritna svetilka

:

bela spredaj, rdeča zadaj

delovni žaromet

:

ni zahteve

zadnji odsevniki

:

rdeča

bočni odsevniki, netrikotni

:

oranžna

Opredelitev barv svetilk mora biti v skladu z opredelitvijo iz Priloge 5 h Konvenciji o cestnem prometu (1968).

5.16   Vsak traktor, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, mora biti opremljen z naslednjimi svetlobnimi in svetlobno-signalnimi napravami:

| 5.16.1 | žarometi za kratki svetlobni pramen (odstavek 6.2); |
| --- | --- |

5.16.1

žarometi za kratki svetlobni pramen (odstavek 6.2);

| 5.16.2 | smernimi svetilkami (odstavek 6.5); |
| --- | --- |

5.16.2

smernimi svetilkami (odstavek 6.5);

| 5.16.3 | varnostnimi utripalkami (odstavek 6.6); |
| --- | --- |

5.16.3

varnostnimi utripalkami (odstavek 6.6);

| 5.16.4 | prednjo pozicijsko (bočno) svetilko (odstavek 6.8); |
| --- | --- |

5.16.4

prednjo pozicijsko (bočno) svetilko (odstavek 6.8);

| 5.16.5 | zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko (odstavek 6.9); |
| --- | --- |

5.16.5

zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko (odstavek 6.9);

| 5.16.6 | zadnjim odsevnikom, netrikotnim (odstavek 6.14); |
| --- | --- |

5.16.6

zadnjim odsevnikom, netrikotnim (odstavek 6.14);

| 5.16.7 | zavorno svetilko (odstavek 6.7); |
| --- | --- |

5.16.7

zavorno svetilko (odstavek 6.7);

| 5.16.8 | gabaritno svetilko (odstavek 6.12) za traktorje, ki niso širši od 2,1 m. Pri vseh drugih traktorjih je ta svetilka prepovedana. |
| --- | --- |

5.16.8

gabaritno svetilko (odstavek 6.12) za traktorje, ki niso širši od 2,1 m. Pri vseh drugih traktorjih je ta svetilka prepovedana.

5.17   Traktor je lahko dodatno opremljen z naslednjimi svetlobno-signalnimi napravami:

| 5.17.1 | žarometom za dolgi svetlobni pramen (odstavek 6.1); |
| --- | --- |

5.17.1

žarometom za dolgi svetlobni pramen (odstavek 6.1);

| 5.17.2 | žarometom za meglo (odstavek 6.3); |
| --- | --- |

5.17.2

žarometom za meglo (odstavek 6.3);

| 5.17.3 | svetilko za vzvratno vožnjo (odstavek 6.4) |
| --- | --- |

5.17.3

svetilko za vzvratno vožnjo (odstavek 6.4)

| 5.17.4 | zadnjo svetilko za meglo (odstavek 6.10) |
| --- | --- |

5.17.4

zadnjo svetilko za meglo (odstavek 6.10)

| 5.17.5 | parkirno svetilko (odstavek 6.11) |
| --- | --- |

5.17.5

parkirno svetilko (odstavek 6.11)

| 5.17.6 | delovnim žarometom (odstavek 6.13) |
| --- | --- |

5.17.6

delovnim žarometom (odstavek 6.13)

| 5.17.7 | bočnimi odsevniki, netrikotnimi (odstavek 6.15) |
| --- | --- |

5.17.7

bočnimi odsevniki, netrikotnimi (odstavek 6.15)

5.18   Vse svetlobne in svetlobno-signalne naprave iz odstavkov 5.16 in 5.17 zgoraj se vgradijo v skladu z ustreznimi zahtevami iz odstavka 6 tega pravilnika.

5.19   Vgradnja katerih koli drugih svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav, razen naprav iz odstavkov 5.16 in 5.17 zgoraj, je za namene homologacije tipa prepovedana. Ta določba pa pogodbenici ne preprečuje, da zahteva ali prepove:

| 5.19.1 | homologiran tip posebne varnostne svetilke ali |
| --- | --- |

5.19.1

homologiran tip posebne varnostne svetilke ali

| 5.19.2 | ustrezno svetlobno napravo za zadnjo registrsko tablico, če obstaja, in če se zahteva, da je osvetljena. |
| --- | --- |

5.19.2

ustrezno svetlobno napravo za zadnjo registrsko tablico, če obstaja, in če se zahteva, da je osvetljena.

6.   POSAMEZNE ZAHTEVE

| 6.1   ŽAROMET ZA DOLGI SVETLOBNI PRAMEN |
| --- |
| 6.1.1 | ŠTEVILO |

ŽAROMET ZA DOLGI SVETLOBNI PRAMEN

6.1.1

ŠTEVILO

Dva ali štirje.

| 6.1.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.1.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.1.3 | RAZPOREDITEV: |
| --- | --- |

6.1.3

RAZPOREDITEV:

| 6.1.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.1.3.1

PO ŠIRINI

Zunanji robovi svetleče površine nikakor ne smejo biti bližje skrajnemu zunanjemu robu traktorja kot zunanji robovi svetleče površine žarometov za kratki svetlobni pramen.

| 6.1.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.1.3.2

PO VIŠINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.1.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.1.3.3

PO DOLŽINI

Čim bližje prednjemu delu traktorja, vendar pa svetloba žarometov ne sme motiti voznika niti neposredno niti posredno prek vzvratnih ogledal in/ali drugih odsevnih površin traktorja.

| 6.1.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.1.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Vidnost svetleče površine vključno z vidnostjo na območjih, za katera se zdi, da niso osvetljena v obravnavani smeri opazovanja, je treba zagotoviti na stožčastem prostoru, ki ga določajo linije, izhajajoče iz oboda svetleče površine in z referenčno osjo žarometa oklepajo kot najmanj 5°.

| 6.1.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.1.5

USMERITEV

Naprej. Ne glede na naprave, potrebne za ohranitev pravilne nastavitve, se lahko, kadar sta vgrajena dva para žarometov, en par, ki ga sestavljata žarometa, delujoča le kot žarometa za dolgi svetlobni pramen, suka okoli osi zelo blizu navpičnici odvisno od zasuka volana.

| 6.1.6 | JE LAHKO „ZDRUŽEN“ |
| --- | --- |

6.1.6

JE LAHKO „ZDRUŽEN“

z žarometom za kratki svetlobni pramen in drugimi prednjimi svetilkami.

| 6.1.7 | NE SME BITI „KOMBINIRAN“ |
| --- | --- |

6.1.7

NE SME BITI „KOMBINIRAN“

s katero koli drugo svetilko.

| 6.1.8 | JE LAHKO „INTEGRIRAN“ |
| --- | --- |

6.1.8

JE LAHKO „INTEGRIRAN“

z žarometom za kratki svetlobni pramen, razen če se žaromet za dolgi svetlobni pramen obrača v odvisnosti od zasuka volana; s prednjo pozicijsko (bočno) svetilko; s prednjim žarometom za meglo; s parkirno svetilko.

| 6.1.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.1.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Žarometi za dolgi svetlobni pramen se lahko vklopijo sočasno ali v parih. Pri preklopu s kratkega svetlobnega pramena na dolgi svetlobni pramen mora biti vklopljen vsaj en par žarometov za dolgi svetlobni pramen. Pri preklopu z dolgega svetlobnega pramena na kratki svetlobni pramen se morajo sočasno izklopiti vsi žarometi za dolgi svetlobni pramen.

Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni sočasno z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

| 6.1.10 | KONTROLA VKLJUČITVE |
| --- | --- |

6.1.10

KONTROLA VKLJUČITVE

Obvezna.

| 6.1.11 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.1.11

DRUGE ZAHTEVE

Največja skupna svetilnost žarometov za dolgi svetlobni pramen, ki jih je mogoče vklopiti sočasno, ne sme presegati 225 000 cd. Največja svetilnost se izračuna s seštevanjem posameznih največjih svetilnosti, izmerjenih ob homologaciji tipa, in navedenih na ustreznih certifikatih o homologaciji.

ŽAROMETI ZA KRATKI SVETLOBNI PRAMEN

| 6.2.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.2.1

ŠTEVILO

Dva ali štirje – glej odstavek 6.2.3.2.1).

| 6.2.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.2.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.2.3 | RAZPOREDITEV: |
| --- | --- |

6.2.3

RAZPOREDITEV:

| 6.2.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.2.3.1

PO ŠIRINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.2.3.2 | VIŠINA NAD TLEMI |
| --- | --- |

6.2.3.2

VIŠINA NAD TLEMI

če sta nameščena samo dva žarometa za kratki svetlobni pramen:

| | najmanj 500 mm |
| --- | --- |

najmanj 500 mm

| | največ 1 200 mm |
| --- | --- |

največ 1 200 mm

Ta razdalja se lahko poveča na 1 500 mm, če višine 1 200 mm ni mogoče upoštevati zaradi konstrukcije in se upoštevajo pogoji uporabe traktorja in njegove delovne opreme;

6.2.3.2.1

pri traktorjih, opremljenih s prednjim tritočkovnim priključnim drogovjem, se poleg svetilk iz odstavka 6.2.3.2 dovolita dva žarometa za kratki svetlobni pramen na višini do 3 000 mm, če so električne vezave takšne, da obeh parov žarometov za kratki svetlobni pramen ni mogoče vklopiti sočasno.

| 6.2.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.2.3.3

PO DOLŽINI

Čim bližje prednjemu delu traktorja, vendar pa svetloba žarometov ne sme motiti voznika niti neposredno niti posredno prek vzvratnih ogledal in/ali drugih odsevnih površin traktorja.

| 6.2.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.2.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Določata jo kota α in β, kakor sta opredeljena v odstavku 2.10.

α= 15° navzgor in 10° navzdol,

β= 45° navzven in 5° navznoter.

V tem polju mora biti vidna skoraj vsa svetleča površina žarometa.

Navzočnost delov ali drugih kosov opreme v bližini žarometa ne sme povzročati učinkov, ki motijo druge udeležence v prometu.

| 6.2.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.2.5

USMERITEV

Usmeritev žarometa za kratki svetlobni pramen se ne sme spreminjati v odvisnosti od zasuka volana.

6.2.5.1

Če je višina žarometa za kratki svetlobni pramen enaka ali večja kot 500 mm ter enaka ali manjša kot 1 200 mm, mora biti mogoče kratki svetlobni pramen znižati za vrednost med 0,5 in 4 %.

6.2.5.2

Če je višina žarometa za kratki svetlobni pramen večja od 1 200, vendar ne presega 1 500 mm, se meja 4 % iz odstavka 6.2.5.1 poveča na 6 %; v odstavku 6.2.3.2.1 navedeni žarometi za kratki svetlobni pramen morajo biti postavljeni tako, da je, merjeno 15 m od žarometa, vodoravna črta, ki ločuje osvetljeno območje od neosvetljenega, na višini, enaki polovici razdalje med tlemi in središčem žarometa.

| 6.2.6 | SO LAHKO „ZDRUŽENI“ |
| --- | --- |

6.2.6

SO LAHKO „ZDRUŽENI“

z žarometom za dolgi svetlobni pramen in drugimi prednjimi svetilkami.

| 6.2.7 | NE SMEJO BITI „KOMBINIRANI“ |
| --- | --- |

6.2.7

NE SMEJO BITI „KOMBINIRANI“

z nobeno drugo svetilko.

| 6.2.8 | SO LAHKO INTEGRIRANI |
| --- | --- |

6.2.8

SO LAHKO INTEGRIRANI

z žarometom za dolgi svetlobni pramen, razen če se usmeritev spreminja s sukanjem krmila;

z drugimi prednjimi svetilkami.

| 6.2.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.2.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Naprava za preklop na kratki svetlobni pramen mora hkrati izklopiti vse žaromete za dolgi svetlobni pramen.

Žarometi za kratki svetlobni pramen lahko ostanejo vklopljeni hkrati z žarometi za dolgi svetlobni pramen.

| 6.2.10 | KONTROLA VKLJUČITVE |
| --- | --- |

6.2.10

KONTROLA VKLJUČITVE

Ni obvezna.

| 6.2.11 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.2.11

DRUGE ZAHTEVE

Zahteve iz odstavka 5.5.2 ne veljajo za žaromete za kratki svetlobni pramen.

Žarometi za kratki svetlobni pramen, ki se uporabljajo za glavni žaromet za kratki svetlobni pramen (kot je določeno v Pravilniku št. 48) in imajo skupni ciljni svetlobni tok, ki presega 2 000 lumnov, so prepovedani.

ŽAROMET ZA MEGLO

| 6.3.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.3.1

ŠTEVILO

Dva

| 6.3.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.3.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.3.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.3.3

RAZPOREDITEV

| 6.3.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.3.3.1

PO ŠIRINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.3.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.3.3.2

PO VIŠINI

Najmanj 250 mm nad tlemi.

Nobena točka na vidni svetleči površini ne sme biti višje od najvišje točke na vidni svetleči površini žarometa za kratki svetlobni pramen.

| 6.3.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.3.3.3

PO DOLŽINI

Čim bližje prednjemu delu traktorja, vendar pa svetloba žarometov ne sme motiti voznika niti neposredno niti posredno prek vzvratnih ogledal in/ali drugih odsevnih površin traktorja.

| 6.3.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.3.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Določata jo kota α in β, kakor sta opredeljena v odstavku 2.10.

α= 5° navzgor in navzdol;

β= 45° navzven in 5° navznoter.

| 6.3.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.3.5

USMERITEV

Usmeritev žarometov za meglo se ne sme spreminjati v odvisnosti od zasuka volana.

Usmerjeni morajo biti naprej in nasproti vozečim voznikom in drugim udeležencem v prometu ne smejo povzročati neprijetne zaslepitve ali motenja.

| 6.3.6 | JE LAHKO„ZDRUŽEN“ |
| --- | --- |

6.3.6

JE LAHKO„ZDRUŽEN“

z drugimi prednjimi svetilkami.

| 6.3.7 | NE SME BITI „KOMBINIRAN“ |
| --- | --- |

6.3.7

NE SME BITI „KOMBINIRAN“

z drugimi prednjimi svetilkami.

| 6.3.8 | JE LAHKO INTEGRIRAN |
| --- | --- |

6.3.8

JE LAHKO INTEGRIRAN

z žarometom za dolgi svetlobni pramen, ki se ne obrača v odvisnosti od zasuka volana, če ima vozilo štiri žaromete za dolgi svetlobni pramen.

s prednjimi pozicijskimi (bočnimi) svetilkami in parkirnimi svetilkami.

| 6.3.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.3.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Žaromete za meglo mora biti mogoče vklopiti in izklopiti neodvisno od žarometov za dolgi svetlobni pramen in žarometov za kratki svetlobni pramen ter obratno.

| 6.3.10 | „KONTROLA VKLJUČITVE“ |
| --- | --- |

6.3.10

„KONTROLA VKLJUČITVE“

Ni obvezna.

SVETILKA ZA VZVRATNO VOŽNJO

| 6.4.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.4.1

ŠTEVILO

Ena ali dve.

| 6.4.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.4.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.4.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.4.3

RAZPOREDITEV

| 6.4.3.1 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.4.3.1

PO VIŠINI

Najmanj 250 mm in največ 1 200 mm nad tlemi.

| 6.4.3.2 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.4.3.2

PO ŠIRINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.4.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.4.3.3

PO DOLŽINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.4.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.4.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Določata jo kota α in β, kakor sta opredeljena v odstavku 2.10.

α= 15° navzgor in 5° navzdol;

β= 45° na desno in na levo, če je vgrajena samo ena svetilka;

β= 45° navzven in 30° navznoter, če sta vgrajeni dve svetilki.

| 6.4.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.4.5

USMERITEV

Nazaj.

| 6.4.6 | JE LAHKO „ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.4.6

JE LAHKO „ZDRUŽENA“

s katero koli drugo zadnjo svetilko.

| 6.4.7 | NE SME BITI „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.4.7

NE SME BITI „KOMBINIRANA“

z drugimi svetilkami.

| 6.4.8 | NE SME BITI INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.4.8

NE SME BITI INTEGRIRANA

z drugimi svetilkami.

| 6.4.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.4.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Svetilka se lahko prižge ali ostane prižgana samo, če je vklopljena vzvratna prestava in če:

| | je prižgan motor; |
| --- | --- |

je prižgan motor;

| | ali je ena od naprav za upravljanje zagona in ustavitve motorja v položaju, v katerem motor lahko deluje. |
| --- | --- |

ali je ena od naprav za upravljanje zagona in ustavitve motorja v položaju, v katerem motor lahko deluje.

| 6.4.10 | OPOZORILNA NAPRAVA |
| --- | --- |

6.4.10

OPOZORILNA NAPRAVA

Ni obvezna.

SMERNA SVETILKA (GLEJ GRAFIČNI PRIKAZ, PRILOGA 5).

| 6.5.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.5.1

ŠTEVILO

Število naprav mora biti takšno, da omogoča oddajanje signalov, ki ustrezajo eni od namestitev iz odstavka 6.5.2.

| 6.5.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.5.2

NAMESTITEV

| | „A“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),
  Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).
  Ti svetilki sta lahko samostojni, združeni ali kombinirani. |
| --- | --- |

„A“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).

Ti svetilki sta lahko samostojni, združeni ali kombinirani.

| | „B“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),
  Dve bočni smerni svetilki (kategorija 5),
  Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).
  Prednji in bočni svetilki sta lahko samostojni, združeni ali kombinirani. |
| --- | --- |

„B“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

Dve bočni smerni svetilki (kategorija 5),

Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).

Prednji in bočni svetilki sta lahko samostojni, združeni ali kombinirani.

| | „C“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),
  Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).
  Dve bočni smerni svetilki (kategorija 5) v nekaterih primerih, kot je določeno v odstavku 6.5.3.3. |
| --- | --- |

„C“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).

Dve bočni smerni svetilki (kategorija 5) v nekaterih primerih, kot je določeno v odstavku 6.5.3.3.

| | „D“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),
  Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2). |
| --- | --- |

„D“ Dve prednji smerni svetilki (kategorija 1),

Dve zadnji smerni svetilki (kategorija 2).

Namestitev „A“ je dovoljena samo na traktorjih, katerih skupna dolžina ne presega 4,60 m in pri katerih razdalja med zunanjimi robovi svetleče površine ni večja od 1,60 m.

Namestitve „B“, „C“ in „D“ veljajo za vse traktorje.

Število, razporeditev in vodoravna vidnost smernih svetilk je takšna, da kaže na vsaj eno od spodaj opredeljenih namestitev. Koti vidnosti na grafičnih prikazih so šrafirani; prikazani koti so minimalne vrednosti, ki so lahko presežene; vsi koti vidnosti so merjeni od središča svetleče površine.

| 6.5.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.5.3

RAZPOREDITEV

| 6.5.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.5.3.1

PO ŠIRINI

Razen pri kategoriji 1 pri smernih svetilkah namestitve „C“ rob svetleče površine, ki je najbolj oddaljen od srednje vzdolžne ravnine traktorja, ne sme biti oddaljen več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja. Razdalja med notranjimi robovi obeh svetlečih površin para svetilk mora biti najmanj 500 mm. Pri prednjih smernih svetilkah mora biti svetleča površina oddaljena najmanj 40 mm od svetleče površine žarometov za kratki svetlobni pramen ali žarometov za meglo, če so ti vgrajeni.

Krajša razdalja je dovoljena, če je svetilnost v smeri referenčne osi smerne svetilke enaka vsaj 400 cd.

| 6.5.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.5.3.2

PO VIŠINI

Nad tlemi

| | najmanj 500 mm za smerne svetilke kategorije 5, |
| --- | --- |

najmanj 500 mm za smerne svetilke kategorije 5,

| | najmanj 400 mm za smerne svetilke kategorij 1 in 2, |
| --- | --- |

najmanj 400 mm za smerne svetilke kategorij 1 in 2,

| | običajno največ 1 900 mm za vse kategorije. |
| --- | --- |

običajno največ 1 900 mm za vse kategorije.

Če zaradi konstrukcije traktorja ni mogoče upoštevati te največje oddaljenosti od tal, je lahko najvišja točka svetleče površine na višini 2 300 mm za smerne svetilke kategorije 5, za svetilke kategorij 1 in 2 namestitve „A“, za svetilke kategorije 1 namestitve „B“; za svetilke kategorij 1 in 2 drugih namestitev je ta točka lahko na višini 2 100 mm.

| 6.5.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.5.3.3

PO DOLŽINI

Razdalja med referenčnim središčem svetleče površine smerne svetilke kategorije 1 (namestitev „B“) in prečno ravnino, ki označuje prednjo mejo skupne dolžine traktorja, običajno ne sme presegati 1 800 mm. Če zaradi konstrukcije traktorja ni mogoče upoštevati najmanjših kotov vidnosti, se ta razdalja lahko poveča na 2 600 mm.

Pri namestitvi „C“ se smerne svetilke kategorije 5 zahtevajo samo, če je vzdolžna razdalja med referenčnimi središči smernih svetilk kategorij 1 in 2 večja od 6 m.

| 6.5.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.5.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| | Vodoravni koti: Glej grafične prikaze namestitve.
  Pri namestitvah „B“ in „C“ se ne sme prekoračiti vrednosti 5°, določene za mrtvi kot vidnosti za zadnjo bočno smerno svetilko. Ta vrednost se lahko poveča na 10°, če ni mogoče upoštevati meje 5°.
  Pri namestitvi „D“ se lahko vrednost 10°, določena za notranji kot vidnosti prednje smerne svetilke, zmanjša na 3° za traktorje s skupno širino največ 1 400 mm. |
| --- | --- |

Vodoravni koti: Glej grafične prikaze namestitve.

Pri namestitvah „B“ in „C“ se ne sme prekoračiti vrednosti 5°, določene za mrtvi kot vidnosti za zadnjo bočno smerno svetilko. Ta vrednost se lahko poveča na 10°, če ni mogoče upoštevati meje 5°.

Pri namestitvi „D“ se lahko vrednost 10°, določena za notranji kot vidnosti prednje smerne svetilke, zmanjša na 3° za traktorje s skupno širino največ 1 400 mm.

| | Navpični koti: 15° nad in pod vodoravno ravnino.
  Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10° v primeru bočnih smernih svetilk namestitev „B“ in „C“, če so manj kot 1 900 mm nad tlemi. Enako velja za smerne svetilke kategorije 1 namestitev „B“ in „D“. |
| --- | --- |

Navpični koti: 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10° v primeru bočnih smernih svetilk namestitev „B“ in „C“, če so manj kot 1 900 mm nad tlemi. Enako velja za smerne svetilke kategorije 1 namestitev „B“ in „D“.

| 6.5.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.5.5

USMERITEV

Če je proizvajalec svetilk določil posebne zahteve za vgradnjo, jih je treba upoštevati.

| 6.5.6 | JE LAHKO „ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.5.6

JE LAHKO „ZDRUŽENA“

z eno ali več svetilkami, ki ne smejo biti skrite.

| 6.5.7 | NE SME BITI „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.5.7

NE SME BITI „KOMBINIRANA“

z drugo svetilko razen v skladu z namestitvami iz odstavka 6.5.2.

| 6.5.8 | JE LAHKO INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.5.8

JE LAHKO INTEGRIRANA

samo s parkirno svetilko, ampak samo v primeru smernih svetilk kategorije 5.

| 6.5.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.5.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Smerne svetilke se vklapljajo neodvisno od drugih svetilk. Vse smerne svetilke na isti strani traktorja se vklapljajo in izklapljajo z eno napravo za upravljanje in utripajo sočasno.

| 6.5.10 | OPOZORILNA NAPRAVA ZA DELOVANJE |
| --- | --- |

6.5.10

OPOZORILNA NAPRAVA ZA DELOVANJE

Obvezna za vse smerne svetilke, ki niso neposredno vidne vozniku. Lahko je vidna, zvočna ali oboje.

Če je vidna, je to utripajoča lučka, ki ob okvari katere od teh smernih svetilk, razen bočnih smernih svetilk, ugasne ali ostane prižgana brez utripanja ali pa utripa z opazno spremenjeno frekvenco. Če je samo zvočna, je jasno slišna in ob okvari katere koli od teh smernih svetilk opazno spremeni svojo frekvenco.

Če je traktor opremljen za vleko priklopnika, mora imeti vgrajeno posebno vidno opozorilno napravo za delovanje smernih svetilk na priklopniku, razen kadar že opozorilna naprava vlečnega vozila omogoča ugotovitev okvare katere koli smerne svetilke v tako sestavljeni kombinaciji vozil.

| 6.5.11 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.5.11

DRUGE ZAHTEVE

Svetilka oddaja utripajočo svetlobo s frekvenco 90 ± 30 utripov na minuto. Svetilke prvič zasvetijo najkasneje eno sekundo po vklopu naprave za upravljanje smernih svetilk in prvič ugasnejo najkasneje eno sekundo in pol po tem vklopu.

Če ima traktor dovoljenje za vleko priklopnika, se pri vklopu naprave za upravljanje svetlobno-signalne naprave na traktorju vklopijo tudi smerne svetilke na priklopniku.

V primeru okvare ene od smernih svetilk, razen pri kratkem stiku, morajo druge smerne svetilke utripati naprej, frekvenca utripanja v takem stanju pa je lahko drugačna od predpisane.

VARNOSTNE UTRIPALKE

| 6.6.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.6.1

ŠTEVILO

Kot je določeno v ustreznih rubrikah odstavka 6.5

| 6.6.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.6.2

NAMESTITEV

| 6.6.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.6.3

RAZPOREDITEV

| 6.6.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.6.3.1

PO ŠIRINI

| 6.6.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.6.3.2

PO VIŠINI

| 6.6.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.6.3.3

PO DOLŽINI

| 6.6.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.6.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| 6.6.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.6.5

USMERITEV

| 6.6.6 | SO LAHKO/NE SMEJO BITI ZDRUŽENE |
| --- | --- |

6.6.6

SO LAHKO/NE SMEJO BITI ZDRUŽENE

| 6.6.7 | SO LAHKO/NE SMEJO BITI „KOMBINIRANE“ |
| --- | --- |

6.6.7

SO LAHKO/NE SMEJO BITI „KOMBINIRANE“

| 6.6.8 | SO LAHKO/NE SMEJO BITI INTEGRIRANE |
| --- | --- |

6.6.8

SO LAHKO/NE SMEJO BITI INTEGRIRANE

| 6.6.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.6.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Varnostne utripalke se upravljajo z ločeno napravo, ki omogoča sočasno utripanje vseh smernih svetilk.

| 6.6.10. | KONTROLA VKLJUČITVE |
| --- | --- |

6.6.10.

KONTROLA VKLJUČITVE

Utripajoča opozorilna lučka, ki lahko deluje skupaj z opozorilnimi napravami iz odstavka 6.5.10.

| 6.6.11 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.6.11

DRUGE ZAHTEVE

Kot so določene v odstavku 6.5.11 Če je traktor opremljen za vleko priklopnika, lahko naprava za upravljanje varnostnih utripalk vklopi tudi smerne svetilke na priklopniku. Varnostne utripalke morajo delovati tudi, če je naprava za zagon in ustavitev motorja v položaju, v katerem motorja ni mogoče zagnati.

ZAVORNA SVETILKA

| 6.7.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.7.1

ŠTEVILO

Dve

| 6.7.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.7.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.7.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.7.3

RAZPOREDITEV

| 6.7.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.7.3.1

PO ŠIRINI

Najmanj 500 mm narazen. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, če je skupna širina traktorja manj kot 1 400 mm.

| 6.7.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.7.3.2

PO VIŠINI

Nad tlemi: najmanj 400 mm in največ 1 900 mm, ali največ 2 100 mm, če konstrukcija vozila onemogoča vgradnjo pod mejo 1 900 mm.

| 6.7.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.7.3.3

PO DOLŽINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.7.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.7.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Vodoravni kot: 45° navzven in navznoter.

Navpični kot: 15° nad in pod vodoravno ravni.

Vendar se lahko navpični kot pod vodoravno ravnino zmanjša na 10°, če je svetilka vgrajena manj kot 1 500 mm nad tlemi, in na 5°, če je svetilka vgrajena manj kot 750 mm nad tlemi.

| 6.7.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.7.5

USMERITEV

Proti zadnjemu delu vozila.

| 6.7.6 | JE LAHKO„ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.7.6

JE LAHKO„ZDRUŽENA“

z eno ali več zadnjimi svetilkami.

| 6.7.7 | NE SME BITI „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.7.7

NE SME BITI „KOMBINIRANA“

z nobeno drugo svetilko.

| 6.7.8 | JE LAHKO INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.7.8

JE LAHKO INTEGRIRANA

z zadnjo pozicijsko (bočno) svetilko in parkirno svetilko.

| 6.7.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.7.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Svetilka zasveti med zaviranjem.

| 6.7.10 | OPOZORILNA NAPRAVA ZA DELOVANJE |
| --- | --- |

6.7.10

OPOZORILNA NAPRAVA ZA DELOVANJE

Ni obvezna. Če je vgrajena, je to neutripajoča opozorilna lučka, ki zasveti ob okvari zavornih svetilk.

| 6.7.11 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.7.11

DRUGE ZAHTEVE

Svetilnost zavornih svetilk je opazno večja od svetilnosti zadnjih pozicijskih (bočnih) svetilk.

PREDNJA POZICIJSKA (BOČNA) SVETILKA

| 6.8.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.8.1

ŠTEVILO

Dve ali štiri (glej odstavek 6.8.3.2).

| 6.8.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.8.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.8.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.8.3

RAZPOREDITEV

| 6.8.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.8.3.1

PO ŠIRINI

Od vzdolžne srednje ravnine traktorja najbolj oddaljena točka svetleče površine je oddaljena največ 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja.

Razdalja med notranjimi robovi obeh svetlečih površin svetilk je najmanj 500 mm.

| 6.8.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.8.3.2

PO VIŠINI

Najmanj 400 mm in največ 1 900 mm nad tlemi ali največ 2 100 mm nad tlemi, če oblika karoserije onemogoča vgradnjo svetilke pod zgoraj predpisano mejo 1 900 mm.

Pri traktorjih, opremljenih s prednjim tritočkovnim drogovjem za priklop opreme, ki lahko zastira obvezne prednje pozicijske (bočne) svetilke, se lahko vgradita dve dodatni prednji pozicijski (bočni) svetilki na višini največ 3 000 mm.

| 6.8.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.8.3.3

PO DOLŽINI

Ni zahtev, če so svetilke usmerjene naprej in so upoštevani koti geometrijske vidnosti iz odstavka 6.8.4.

| 6.8.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.8.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| | Vodoravni kot:
  Za prednji pozicijski (bočni) svetilki: 10° navznoter in 80° navzven. Vendar pa se kot 10° lahko zmanjša na 5°, če oblika karoserije ne omogoča upoštevanja kota 10°. Pri traktorjih s skupno širino, ki ne presega 1 400 mm, se ta kot lahko zmanjša na 3°, če oblika karoserije ne omogoča upoštevanja kota 10°. |
| --- | --- |

Vodoravni kot:

Za prednji pozicijski (bočni) svetilki: 10° navznoter in 80° navzven. Vendar pa se kot 10° lahko zmanjša na 5°, če oblika karoserije ne omogoča upoštevanja kota 10°. Pri traktorjih s skupno širino, ki ne presega 1 400 mm, se ta kot lahko zmanjša na 3°, če oblika karoserije ne omogoča upoštevanja kota 10°.

| | Navpični kot:
  15° nad in pod vodoravno ravnino. Vendar se navpični kot pod vodoravno ravnino lahko zmanjša na 10°, če je višina svetilke manj kot 1 900 mm nad tlemi, in na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm nad tlemi. |
| --- | --- |

Navpični kot:

15° nad in pod vodoravno ravnino. Vendar se navpični kot pod vodoravno ravnino lahko zmanjša na 10°, če je višina svetilke manj kot 1 900 mm nad tlemi, in na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm nad tlemi.

| 6.8.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.8.5

USMERITEV

Naprej.

| 6.8.6 | JE LAHKO„ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.8.6

JE LAHKO„ZDRUŽENA“

s katero koli drugo prednjo svetilko.

| 6.8.7 | NE SME BITI „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.8.7

NE SME BITI „KOMBINIRANA“

z drugimi svetilkami.

| 6.8.8 | JE LAHKO INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.8.8

JE LAHKO INTEGRIRANA

s katero koli drugo prednjo svetilko.

| 6.8.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.8.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Ni posebnih zahtev.

| 6.8.10 | OPOZORILNA NAPRAVA |
| --- | --- |

6.8.10

OPOZORILNA NAPRAVA

Obvezna. Ta opozorilna naprava je neutripajoča. Opozorilna naprava ni potrebna, če se osvetlitev armaturne plošče lahko vključi le hkrati s prednjimi pozicijskimi (bočnimi) svetilkami.

ZADNJA POZICIJSKA (BOČNA) SVETILKA

| 6.9.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.9.1

ŠTEVILO

Dve

| 6.9.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.9.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.9.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.9.3

RAZPOREDITEV

| 6.9.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.9.3.1

PO ŠIRINI

Od vzdolžne srednje ravnine traktorja najbolj oddaljena točka svetleče površine ne sme biti oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja.

Razdalja med notranjimi robovi obeh svetlečih površin svetilk je najmanj 500 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, kadar je skupna širina traktorja manj kot 1 400 mm.

| 6.9.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.9.3.2

PO VIŠINI

Najmanj 400 mm in največ 1 900 mm nad tlemi (v izjemnih primerih največ 2 100 mm, če vgradnja svetilke ni mogoča pod zgoraj predpisano mejo 1 900 mm).

| 6.9.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.9.3.3

PO DOLŽINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.9.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.9.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| | Vodoravni kot:
  Za zadnji pozicijski (bočni) svetilki: | ali 45° navznoter in 80° navzven |
| --- | --- | --- |

Vodoravni kot:

Za zadnji pozicijski (bočni) svetilki:

ali 45° navznoter in 80° navzven

| | ali 80° navznoter in 45° navzven. |
| --- | --- |

ali 80° navznoter in 45° navzven.

| | Navpični kot:
  15° nad in pod vodoravno ravnino. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10°, če je višina svetilke manj kot 1 500 mm nad tlemi, in na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm nad tlemi. |
| --- | --- |

Navpični kot:

15° nad in pod vodoravno ravnino. Kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10°, če je višina svetilke manj kot 1 500 mm nad tlemi, in na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm nad tlemi.

| 6.9.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.9.5

USMERITEV

Nazaj.

| 6.9.6 | JE LAHKO„ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.9.6

JE LAHKO„ZDRUŽENA“

s katero koli drugo zadnjo svetilko.

| 6.9.7 | JE LAHKO „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.9.7

JE LAHKO „KOMBINIRANA“

s svetilko zadnje registrske tablice.

| 6.9.8 | JE LAHKO INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.9.8

JE LAHKO INTEGRIRANA

z zavornimi svetilkami, zadnjo svetilko za meglo ali parkirno svetilko.

| 6.9.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.9.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Ni posebnih zahtev.

| 6.9.10 | KONTROLA VKLJUČITVE |
| --- | --- |

6.9.10

KONTROLA VKLJUČITVE

Mora biti kombinirana s kontrolo vključitve prednjih pozicijskih (bočnih) svetilk. Ta opozorilna naprava je neutripajoča. Opozorilna naprava ni potrebna, če se osvetlitev armaturne plošče lahko vključi le hkrati s prednjimi pozicijskimi (bočnimi) svetilkami.

ZADNJA SVETILKA ZA MEGLO

| 6.10.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.10.1

ŠTEVILO

Ena ali dve.

| 6.10.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.10.2

NAMESTITEV

Mora izpolnjevati pogoje geometrijske vidnosti.

| 6.10.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.10.3

RAZPOREDITEV

| 6.10.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.10.3.1

PO ŠIRINI

Če je vgrajena le ena zadnja svetilka za meglo, mora biti na vzdolžni srednji ravnini traktorja ali na nasprotni strani vzdolžne srednje ravnine vozila v smeri vožnje, kot je predpisana v državi registracije. V vseh primerih je razdalja med zadnjo svetilko za meglo in zavorno svetilko več kot 100 mm.

| 6.10.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.10.3.2

PO VIŠINI

Najmanj 250 mm in največ 1 900 mm nad tlemi ali največ 2 100 mm nad tlemi, če oblika karoserije onemogoča vgradnjo pod mejo 1 900 mm.

| 6.10.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.10.3.3

PO DOLŽINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.10.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.10.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Vodoravni kot: 25° navznoter in navzven.

Navpični kot: 5° nad in pod vodoravno ravnino.

| 6.10.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.10.5

USMERITEV

Nazaj.

| 6.10.6 | JE LAHKO„ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.10.6

JE LAHKO„ZDRUŽENA“

s katero koli drugo zadnjo svetilko.

| 6.10.7 | NE SME BITI „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.10.7

NE SME BITI „KOMBINIRANA“

z drugimi svetilkami.

| 6.10.8 | JE LAHKO INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.10.8

JE LAHKO INTEGRIRANA

z zadnjima pozicijskima (bočnima) svetilkama ali parkirno svetilko.

| 6.10.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.10.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Zadnja svetilka za meglo lahko deluje le, če so vklopljeni žarometi za kratki ali dolgi svetlobni pramen in žarometi za meglo ali kombinacija obojega. Zadnja svetilka za meglo po vklopu lahko deluje skupaj z žarometi za dolgi svetlobni pramen, žarometi za kratki svetlobni pramen in žarometi za meglo. Ko se zadnja svetilka za meglo vklopi, je z napravo za upravljanje žarometov za dolgi in kratki svetlobni pramen ne sme biti mogoče izklopiti.

Če je vgrajen žaromet za meglo, mora biti zadnjo svetilko za meglo mogoče izklopiti neodvisno od žarometa za meglo.

| 6.10.10 | KONTROLA VKLJUČITVE |
| --- | --- |

6.10.10

KONTROLA VKLJUČITVE

Obvezna. Samostojna opozorilna lučka s stalno svetilnostjo.

PARKIRNA SVETILKA

| 6.11.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.11.1

ŠTEVILO

Odvisno od namestitve.

| 6.11.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.11.2

NAMESTITEV

Dve prednji in dve zadnji svetilki ali po ena svetilka na vsaki strani.

| 6.11.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.11.3

RAZPOREDITEV

| 6.11.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.11.3.1

PO ŠIRINI

Od vzdolžne srednje ravnine traktorja najbolj oddaljena točka svetleče površine ne sme biti oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja. Pri paru svetilk morata biti svetilki tudi simetrični na vzdolžno srednjo ravnino traktorja.

| 6.11.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.11.3.2

PO VIŠINI

Najmanj 400 mm in največ 1 900 mm nad tlemi (največ 2 100 mm nad tlemi, če oblika karoserije onemogoča vgradnjo pod mejo 1 900 mm).

| 6.11.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.11.3.3

PO DOLŽINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.11.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.11.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Vodoravni kot: 45° navzven, naprej in nazaj.

Navpični kot: 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 10°, če je višina svetilke manj kot 1 900 mm nad tlemi, in na 5°, če je višina svetilke manj kot 750 mm nad tlemi.

| 6.11.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.11.5

USMERITEV

Takšna, da svetilke izpolnjujejo zahteve glede vidnosti naprej in nazaj.

| 6.11.6 | JE LAHKO„ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.11.6

JE LAHKO„ZDRUŽENA“

s katero koli drugo svetilko.

| 6.11.7 | NE SME BITI „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.11.7

NE SME BITI „KOMBINIRANA“

z drugimi svetilkami.

| 6.11.8 | JE LAHKO INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.11.8

JE LAHKO INTEGRIRANA

Spredaj s prednjimi pozicijskimi (bočnimi) svetilkami, žarometi za kratki svetlobni pramen, žarometi za dolgi svetlobni pramen in žarometi za meglo.

Zadaj z zadnjimi pozicijskimi (bočnimi) svetilkami, zavornimi svetilkami in zadnjimi svetilkami za meglo.

S smernimi svetilkami kategorije 5.

| 6.11.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.11.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Vezava mora biti takšna, da je mogoče parkirne svetilke na isti strani traktorja prižgati neodvisno od katerih koli drugih svetilk.

| 6.11.10 | OPOZORILNA NAPRAVA |
| --- | --- |

6.11.10

OPOZORILNA NAPRAVA

Ni obvezna. Če je vgrajena, je ne sme biti mogoče zamenjati z opozorilno napravo za pozicijske (bočne) svetilke.

| 6.11.11 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.11.11

DRUGE ZAHTEVE

Funkcijo te svetilke lahko opravljajo tudi hkrati prižgane prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke na eni strani traktorja.

GABARITNA SVETILKA

| 6.12.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.12.1

ŠTEVILO

Dve, vidni s sprednje strani, in dve, vidni z zadnje strani.

| 6.12.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.12.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.12.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.12.3

RAZPOREDITEV

| 6.12.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.12.3.1

PO ŠIRINI

Čim bliže skrajnega zunanjega roba traktorja.

| 6.12.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.12.3.2

PO VIŠINI

Na največji višini, združljivi z zahtevami v zvezi s širino ter simetrijo svetilk.

| 6.12.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.12.3.3

PO DOLŽINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.12.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.12.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

Vodoravni kot: 80° navzven.

Navpični kot: 5° nad in 20° pod vodoravno ravnino.

| 6.12.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.12.5

USMERITEV

Takšna, da svetilke izpolnjujejo zahteve glede vidnosti naprej in nazaj.

| 6.12.6 | JE LAHKO„ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.12.6

JE LAHKO„ZDRUŽENA“

| 6.12.7 | NE SME BITI „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.12.7

NE SME BITI „KOMBINIRANA“

z drugimi svetilkami.

| 6.12.8 | NE SME BITI INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.12.8

NE SME BITI INTEGRIRANA

| 6.12.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.12.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Ni posebnih zahtev.

| 6.12.10 | OPOZORILNA NAPRAVA |
| --- | --- |

6.12.10

OPOZORILNA NAPRAVA

Obvezna.

| 6.12.11 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.12.11

DRUGE ZAHTEVE

Če so izpolnjeni vsi drugi pogoji, sta lahko svetilka, vidna s sprednje strani, in svetilka, vidna z zadnje strani, na isti strani traktorja lahko vključeni v eno napravo. Položaj gabaritne svetilke glede na ustrezno pozicijsko (bočno) svetilko je takšen, da je razdalja med projekcijami najbližje ležečih točk svetlečih površin obeh svetilk na prečno navpično ravnino najmanj 200 mm.

DELOVNI ŽAROMET

| 6.13.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.13.1

ŠTEVILO

| 6.13.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.13.2

NAMESTITEV

| 6.13.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.13.3

RAZPOREDITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.13.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.13.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| 6.13.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.13.5

USMERITEV

| 6.13.6 | NE SME BITI „ZDRUŽEN“ |
| --- | --- |

6.13.6

NE SME BITI „ZDRUŽEN“

| 6.13.7 | NE SME BITI „KOMBINIRAN“ |
| --- | --- |

6.13.7

NE SME BITI „KOMBINIRAN“

z nobeno drugo svetilko.

| 6.13.8 | NE SME BITI INTEGRIRAN |
| --- | --- |

6.13.8

NE SME BITI INTEGRIRAN

| 6.13.9 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.13.9

ELEKTRIČNA VEZAVA

Ta žaromet se lahko upravlja neodvisno od drugih svetilk.

| 6.13.10 | OPOZORILNA NAPRAVA |
| --- | --- |

6.13.10

OPOZORILNA NAPRAVA

Obvezna.

ZADNJI ODSEVNIK, NETRIKOTNI

| 6.14.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.14.1

ŠTEVILO

Dva ali štirje.

| 6.14.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.14.2

NAMESTITEV

Ni posebnih zahtev.

| 6.14.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.14.3

RAZPOREDITEV

| 6.14.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.14.3.1

PO ŠIRINI

Če v odstavku 6.14.4.1 ni drugače določeno, od vzdolžne srednje ravnine traktorja najbolj oddaljena točka svetleče površine ni oddaljena več kot 400 mm od skrajnega zunanjega roba traktorja. Razdalja med notranjimi robovi odsevnikov je najmanj 600 mm. Ta razdalja se lahko zmanjša na 400 mm, kadar je skupna širina traktorja manj kot 1 300 mm.

| 6.14.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.14.3.2

PO VIŠINI

Če v odstavku 6.14.4.1 ni drugače določeno, najmanj 400 mm in največ 900 mm nad tlemi. Vendar pa se lahko zgornja meja poveča na največ 1 200 mm, če odsevnikov ni mogoče vgraditi pod višino 900 mm brez pritrdilnih elementov, ki se lahko preprosto poškodujejo ali zvijejo.

| 6.14.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.14.3.3

PO DOLŽINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.14.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.14.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| | Vodoravni kot: 30° navznoter in navzven. |
| --- | --- |

Vodoravni kot: 30° navznoter in navzven.

| | Navpični kot: 15° nad in pod vodoravno ravnino.
  Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina odsevnika manj kot 750 mm nad tlemi. |
| --- | --- |

Navpični kot: 15° nad in pod vodoravno ravnino.

Navpični kot pod vodoravno ravnino se lahko zmanjša na 5°, če je višina odsevnika manj kot 750 mm nad tlemi.

6.14.4.1

Če ni mogoče upoštevati zgornjih zahtev glede razporeditve in vidnosti, se lahko vgradijo štirje odsevniki v skladu z naslednjimi zahtevami za vgradnjo:

6.14.4.1.1

dva odsevnika morata biti vgrajena na največji višini 900 mm nad tlemi. Vendar pa se lahko zgornja meja poveča na največ 1 200 mm, če odsevnika ni mogoče vgraditi pod višino 900 mm brez pritrdilnih elementov, ki se lahko preprosto poškodujejo ali zvijejo.

Razdalja med notranjimi robovi odsevnikov je najmanj 300 mm, navpični kot vidnosti nad vodoravno ravnino pa 15°.

6.14.4.1.2

Druga dva odsevnika sta največ 2 100 mm nad tlemi in izpolnjujeta zahteve iz odstavka 6.14.3.1.

| 6.14.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.14.5

USMERITEV

Nazaj.

| 6.14.6 | JE LAHKO„ZDRUŽEN“ |
| --- | --- |

6.14.6

JE LAHKO„ZDRUŽEN“

s katero koli drugo svetilko.

| 6.14.7 | DRUGE ZAHTEVE |
| --- | --- |

6.14.7

DRUGE ZAHTEVE

Svetleča površina odsevnika ima lahko dele, skupne z vidno svetlečo površino katere koli druge svetilke na zadnjem delu.

BOČNI ODSEVNIKI, NETRIKOTNI

| 6.15.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.15.1

ŠTEVILO

Dva ali štirje.

| 6.15.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.15.2

NAMESTITEV

Eden ali dva na vsaki strani traktorja, kadar je skupna dolžina traktorja manjša ali enaka 6 m. Dva na vsaki strani traktorja, če je skupna dolžina traktorja večja od 6 m. Odsevna površina mora biti nameščena v navpični ravnini (največji odklon 10°) vzporedno z vzdolžno osjo vozila.

| 6.15.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.15.3

RAZPOREDITEV

| 6.15.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.15.3.1

PO ŠIRINI

Ni posebnih zahtev.

| 6.15.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.15.3.2

PO VIŠINI

Najmanj 400 mm in največ 900 mm nad tlemi. Vendar pa se lahko zgornja meja poveča na največ 1 200 mm, če odsevnikov ni mogoče vgraditi pod višino 900 mm brez pritrdilnih elementov, ki se lahko preprosto poškodujejo ali zvijejo.

| 6.15.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.15.3.3

PO DOLŽINI

En odsevnik ne sme biti oddaljen več kot 3 m od skrajne sprednje točke traktorja, isti odsevnik ali drugi odsevnik pa ne sme biti več kot 3 m oddaljen od skrajne zadnje točke traktorja.

Razdalja med dvema odsevnikoma na isti strani traktorja ne sme presegati 6 m.

| 6.15.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.15.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| | Vodoravni kot: 20° naprej in nazaj. |
| --- | --- |

Vodoravni kot: 20° naprej in nazaj.

| | Navpični kot: 10° nad in pod vodoravno ravnino. |
| --- | --- |

Navpični kot: 10° nad in pod vodoravno ravnino.

Vendar se lahko navpični kot pod vodoravno ravnino zmanjša na 5°, če je višina odsevnika manj kot 750 mm.

SVETLOBNA NAPRAVA ZADNJE REGISTRSKE TABLICE

| 6.16.1 | ŠTEVILO |
| --- | --- |

6.16.1

ŠTEVILO

Tolikšna, da naprava osvetljuje prostor za registrsko tablico.

| 6.16.2 | NAMESTITEV |
| --- | --- |

6.16.2

NAMESTITEV

| 6.16.3 | RAZPOREDITEV |
| --- | --- |

6.16.3

RAZPOREDITEV

| 6.16.3.1 | PO ŠIRINI |
| --- | --- |

6.16.3.1

PO ŠIRINI

| 6.16.3.2 | PO VIŠINI |
| --- | --- |

6.16.3.2

PO VIŠINI

| 6.16.3.3 | PO DOLŽINI |
| --- | --- |

6.16.3.3

PO DOLŽINI

| 6.16.4 | GEOMETRIJSKA VIDNOST |
| --- | --- |

6.16.4

GEOMETRIJSKA VIDNOST

| 6.16.5 | USMERITEV |
| --- | --- |

6.16.5

USMERITEV

| 6.16.6 | JE LAHKO„ZDRUŽENA“ |
| --- | --- |

6.16.6

JE LAHKO„ZDRUŽENA“

z eno ali več zadnjimi svetilkami.

| 6.16.7 | JE LAHKO „KOMBINIRANA“ |
| --- | --- |

6.16.7

JE LAHKO „KOMBINIRANA“

z zadnjimi pozicijskimi (bočnimi) svetilkami.

| 6.16.8 | NE SME BITI INTEGRIRANA |
| --- | --- |

6.16.8

NE SME BITI INTEGRIRANA

s katero koli drugo svetilko.

| 6.16.9 | OPOZORILNA NAPRAVA |
| --- | --- |

6.16.9

OPOZORILNA NAPRAVA

Ni obvezna. Če je vgrajena, njeno funkcijo opravlja opozorilna naprava, predpisana za prednje in zadnje pozicijske (bočne) svetilke.

| 6.16.10 | ELEKTRIČNA VEZAVA |
| --- | --- |

6.16.10

ELEKTRIČNA VEZAVA

Naprava zasveti le hkrati z zadnjimi pozicijskimi (bočnimi) svetilkami.

7.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI VGRADNJE SVETLOBNIH IN SVETLOBNO-SIGNALNIH NAPRAV V VOZILO

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa vozila, vgradnje svetlobnih ali svetlobno-signalnih naprav v vozilo ali seznama iz odstavka 3.2.2 zgoraj se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo za ta tip vozila. Organ lahko potem:






  7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega večjega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa vozila, vgradnje svetlobnih ali svetlobno-signalnih naprav v vozilo ali seznama iz odstavka 3.2.2 zgoraj se sporoči upravnemu organu, ki je podelil homologacijo za ta tip vozila. Organ lahko potem:

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo imele nobenega večjega škodljivega vpliva in da vozilo v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, ki izvaja preskuse, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 7.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se po postopku iz odstavka 4.3. zgoraj z opredelitvijo sprememb sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se po postopku iz odstavka 4.3. zgoraj z opredelitvijo sprememb sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 7.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

| 8.1 | Vsako vozilo s homologacijsko oznako, kot je predpisana v tem pravilniku, ustreza homologiranemu tipu vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav in glede na njihove značilnosti. |
| --- | --- |

8.1

Vsako vozilo s homologacijsko oznako, kot je predpisana v tem pravilniku, ustreza homologiranemu tipu vozila glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav in glede na njihove značilnosti.

| 8.2 | Za preverjanje skladnosti, kot je predpisana v odstavku 8.1 zgoraj, se na serijsko izdelanih vozilih s homologacijsko oznako, ki jo zahteva ta pravilnik, izvede zadostno število naključnih kontrol. |
| --- | --- |

8.2

Za preverjanje skladnosti, kot je predpisana v odstavku 8.1 zgoraj, se na serijsko izdelanih vozilih s homologacijsko oznako, ki jo zahteva ta pravilnik, izvede zadostno število naključnih kontrol.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz odstavka 8.1 zgoraj niso izpolnjene, ali če predloženo vozilo (ali vozila) ne opravi(-jo) preskusa iz odstavka 8 zgoraj. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, ki se podeli za tip vozila v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če zahteve iz odstavka 8.1 zgoraj niso izpolnjene, ali če predloženo vozilo (ali vozila) ne opravi(-jo) preskusa iz odstavka 8 zgoraj.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip vozila, za katerega je bila podeljena homologacija v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, razširitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

---

(1)  Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Sprem.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Spremembo 4).

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) ter 56 za Črno goro. Nadaljnje številčne oznake se drugim državam dodelijo v kronološkem vrstnem redu, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih pogojev za homologacijo in vzajemnem priznavanju homologacije za opremo in dele motornih vozil, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(3)  Merjenje kromatskih koordinat svetlobe, ki jo oddajajo svetilke, ni sestavni del tega pravilnika.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 2

PRIMERI HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(Glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na kmetijski ali gozdarski traktor, pomeni, da je bil zadevni tip traktorja glede na vgradnjo svetlobnih in svetlobno-signalnih naprav homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s Pravilnikom št. 86. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 86 v njegovi izvirni obliki.

VZOREC B

(Glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na kmetijski ali gozdarski traktor, pomeni, da je bil zadevni tip traktorja homologiran na Nizozemskem (E4) v skladu s pravilnikoma št. 86 in 33 (1). Številke homologacije pomenijo, da je bil ob podelitvi homologacije Pravilnik št. 86 v svoji izvirni obliki, Pravilnik št. 33 pa je že vseboval serijo sprememb 02.

---

(1)  Druga številka je navedena samo kot primer.

---

PRILOGA 3

OPREDELITEV POJMOV IZ ODSTAVKOV 2.6– 2.10

Image

---

PRILOGA 4

VIDNOST SVETILK

(glej odstavek 5.10 tega pravilnika)

Slika 1

Vidnost rdeče svetilke od spredaj

Image

Slika 2

Vidnost bele svetilke od zadaj

Image

---

PRILOGA 5

GEOMETRIJSKA VIDNOST

SMERNIH SVETILK (glej odstavek 6.5.2)

Namestitev A

Image

Namestitev B

Image

Namestitev C

Image

Namestitev D

Image

---

| 30.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 257/231 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 257/231

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 106 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe glede homologacije pnevmatik za kmetijska vozila in njihove priklopnike

Vključuje vsa veljavna besedila do:

Dodatka 8 k prvotni različici Pravilnika – začetek veljavnosti: 17. marec 2010

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oznake |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Zahteve |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sprememba tipa pnevmatike in razširitev homologacije |
| --- | --- |

7.

| 8. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Popolno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za izvajanje homologacijskih preskusov, preskusnih laboratorijev ter upravnih organov |
| --- | --- |

11.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Sporočilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa pnevmatik za motorna vozila v skladu s Pravilnikom št. 106 |
| --- | --- |

Priloga 1 –

| Priloga 2 – | Primer homologacijske oznake |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Razporeditev oznak na pnevmatikah |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Seznam indeksov nosilnosti (LI) in ustrezne najvišje nosilnosti (kg) |
| --- | --- |

Priloga 4 –

| Priloga 5 – | Teoretično platišče, zunanji premer in nazivna širina preseka pnevmatik z nekaterimi oznakami velikosti |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Preskusna metoda za merjenje dimenzij pnevmatike |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo |
| --- | --- |

Priloga 7 –

| Priloga 8 – | Preskusni postopek za ocenjevanje odpornosti pnevmatik proti predrtju |
| --- | --- |

Priloga 8 –

| Priloga 9 – | Postopek za preverjanje nosilnosti glede na hitrost |
| --- | --- |

Priloga 9 –

| Priloga 10 – | Koda za razvrščanje pnevmatik |
| --- | --- |

Priloga 10 –

| Priloga 11 – | Primer piktograma za navedbo najvišjega tlaka na obeh bočnicah pnevmatike, ki za ustrezno pritrditev noge plašča med nameščanjem pnevmatike ne sme biti presežen |
| --- | --- |

Priloga 11 –

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik velja za nove pnevmatike, zasnovane zlasti, a ne izključno, za kmetijska in gozdarska vozila (motorna vozila kategorije T), kmetijske stroje (motorne in priklopne) in kmetijske priklopnike, ki so označeni s simboli za hitrostni razred, ki ustreza hitrosti 65 km/h (hitrostni simbol „D“) in manj.

Ne uporablja se za pnevmatike, zasnovane zlasti za druge namene, kot so:

| (a) | uporaba v gradbeništvu (pnevmatike, označene z „Industrial“ ali „IND“ ali „R4“ ali „F3“); |
| --- | --- |

(a)

uporaba v gradbeništvu (pnevmatike, označene z „Industrial“ ali „IND“ ali „R4“ ali „F3“);

| (b) | oprema za zemeljska dela; |
| --- | --- |

(b)

oprema za zemeljska dela;

| (c) | industrijska vozila in viličarji. |
| --- | --- |

(c)

industrijska vozila in viličarji.

2.   OPREDELITEV POJMOV

V tem pravilniku:

| 2.1 | „tip kmetijske pnevmatike“ pomeni kategorijo pnevmatik, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:






  2.1.1 | proizvajalec; |
| --- | --- | --- |

2.1

„tip kmetijske pnevmatike“ pomeni kategorijo pnevmatik, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih, kot so:

2.1.1

proizvajalec;

| 2.1.2 | oznaka velikosti pnevmatike; |
| --- | --- |

2.1.2

oznaka velikosti pnevmatike;

| 2.1.3 | kategorija uporabe:






  (a) | traktor – krmiljeno kolo: |
| --- | --- | --- |

2.1.3

kategorija uporabe:

(a)

traktor – krmiljeno kolo:

| (b) | traktor – pogonsko kolo – standardna tekalna plast |
| --- | --- |

(b)

traktor – pogonsko kolo – standardna tekalna plast

| (c) | traktor – pogonsko kolo – posebna tekalna plast |
| --- | --- |

(c)

traktor – pogonsko kolo – posebna tekalna plast

| (d) | priključek – pogonske osi: |
| --- | --- |

(d)

priključek – pogonske osi:

| (e) | priključek – negnane osi; |
| --- | --- |

(e)

priključek – negnane osi;

| (f) | priključek – mešana uporaba; |
| --- | --- |

(f)

priključek – mešana uporaba;

| (g) | gozdarski stroji – standardna tekalna plast; |
| --- | --- |

(g)

gozdarski stroji – standardna tekalna plast;

| (h) | gozdarski stroji – posebna tekalna plast. |
| --- | --- |

(h)

gozdarski stroji – posebna tekalna plast.

| 2.1.4 | zgradba (diagonalna, prepasana diagonalna, radialna); |
| --- | --- |

2.1.4

zgradba (diagonalna, prepasana diagonalna, radialna);

| 2.1.5 | simbol za hitrostni razred; |
| --- | --- |

2.1.5

simbol za hitrostni razred;

| 2.1.6 | indeks nosilnosti; |
| --- | --- |

2.1.6

indeks nosilnosti;

| 2.1.7 | presek pnevmatike. |
| --- | --- |

2.1.7

presek pnevmatike.

| 2.2 | Za sklicevanje na naslednje izraze glej pojasnjevalno sliko v Dodatku 1. |
| --- | --- |

2.2

Za sklicevanje na naslednje izraze glej pojasnjevalno sliko v Dodatku 1.

| 2.3 | „Zgradba“ pnevmatike pomeni tehnične lastnosti karkase pnevmatike. Ločimo zlasti naslednje vrste zgradbe:






  2.3.1 | „diagonalna zgradba“ ali „zgradba s poševnimi vložki“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge, položeni pa so tako, da s središčnico tekalne plasti izmenično tvorijo kot, ki je znatno manjši od 90°; |
| --- | --- | --- |

2.3

„Zgradba“ pnevmatike pomeni tehnične lastnosti karkase pnevmatike. Ločimo zlasti naslednje vrste zgradbe:

2.3.1

„diagonalna zgradba“ ali „zgradba s poševnimi vložki“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge, položeni pa so tako, da s središčnico tekalne plasti izmenično tvorijo kot, ki je znatno manjši od 90°;

| 2.3.2 | „prepasana diagonalna zgradba“ opisuje zgradbo diagonalne pnevmatike (s poševnimi vložki), pri kateri je karkasa učvrščena s pasom, sestavljenim iz dveh ali več plasti zelo neraztegljivega kordnega materiala, ki je izmenično položen pod koti, podobnimi kotom karkase; |
| --- | --- |

2.3.2

„prepasana diagonalna zgradba“ opisuje zgradbo diagonalne pnevmatike (s poševnimi vložki), pri kateri je karkasa učvrščena s pasom, sestavljenim iz dveh ali več plasti zelo neraztegljivega kordnega materiala, ki je izmenično položen pod koti, podobnimi kotom karkase;

| 2.3.3 | „radialna zgradba“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge pod kotom 90° glede na središčnico tekalne plasti, karkasa pa je učvrščena z zelo neraztegljivim obodnim pasom; |
| --- | --- |

2.3.3

„radialna zgradba“ opisuje zgradbo pnevmatike, pri kateri kordni vložki potekajo od noge do noge pod kotom 90° glede na središčnico tekalne plasti, karkasa pa je učvrščena z zelo neraztegljivim obodnim pasom;

| 2.4 | „noga“ pomeni del pnevmatike take oblike in zgradbe, da se prilega platišču in drži pnevmatiko na njem; |
| --- | --- |

2.4

„noga“ pomeni del pnevmatike take oblike in zgradbe, da se prilega platišču in drži pnevmatiko na njem;

| 2.5 | „kord“ pomeni tekstilna vlakna, ki tvorijo tkanino v vložkih pnevmatike; |
| --- | --- |

2.5

„kord“ pomeni tekstilna vlakna, ki tvorijo tkanino v vložkih pnevmatike;

| 2.6 | „vložek“ pomeni plast gumiranih vzporednih kordov; |
| --- | --- |

2.6

„vložek“ pomeni plast gumiranih vzporednih kordov;

| 2.7 | „karkasa“ pomeni del pnevmatike, ki ni tekalna plast ali gumijasta bočnica in nosi težo, ko je pnevmatika napolnjena; |
| --- | --- |

2.7

„karkasa“ pomeni del pnevmatike, ki ni tekalna plast ali gumijasta bočnica in nosi težo, ko je pnevmatika napolnjena;

| 2.8 | „tekalna plast“ pomeni tisti del pnevmatike, ki je v stiku s cestiščem; |
| --- | --- |

2.8

„tekalna plast“ pomeni tisti del pnevmatike, ki je v stiku s cestiščem;

| 2.9 | „bočnica“ pomeni del pnevmatike, razen tekalne plasti, ki je viden, ko se pnevmatika, pritrjena na platišče, opazuje s strani; |
| --- | --- |

2.9

„bočnica“ pomeni del pnevmatike, razen tekalne plasti, ki je viden, ko se pnevmatika, pritrjena na platišče, opazuje s strani;

| 2.10 | „širina preseka (S)“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber; |
| --- | --- |

2.10

„širina preseka (S)“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike brez upoštevanja debeline napisov (oznak), dekoracij ali zaščitnih trakov ali reber;

| 2.11 | „celotna širina“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike, vključno z debelino napisov (oznak), dekoracij in zaščitnih trakov ali reber; |
| --- | --- |

2.11

„celotna širina“ pomeni linearno razdaljo med zunanjimi stranmi bočnic napolnjene pnevmatike, vključno z debelino napisov (oznak), dekoracij in zaščitnih trakov ali reber;

| 2.12 | „višina preseka (h)“ pomeni razdaljo, ki ustreza polovici razlike med zunanjim premerom pnevmatike in nazivnim premerom platišča; |
| --- | --- |

2.12

„višina preseka (h)“ pomeni razdaljo, ki ustreza polovici razlike med zunanjim premerom pnevmatike in nazivnim premerom platišča;

| 2.13 | „nazivno presečno razmerje (Ra)“ pomeni stokratnik števila, dobljenega z delitvijo števila, ki izraža nazivno višino preseka v milimetrih, s številom, ki izraža nazivno širino preseka v milimetrih; |
| --- | --- |

2.13

„nazivno presečno razmerje (Ra)“ pomeni stokratnik števila, dobljenega z delitvijo števila, ki izraža nazivno višino preseka v milimetrih, s številom, ki izraža nazivno širino preseka v milimetrih;

| 2.14 | „zunanji premer (D)“ pomeni celoten premer nove napolnjene pnevmatike; |
| --- | --- |

2.14

„zunanji premer (D)“ pomeni celoten premer nove napolnjene pnevmatike;

| 2.15 | „oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, ki kaže:






  2.15.1 | nazivno širino preseka (S1). Ta vrednost mora biti izražena v mm; |
| --- | --- | --- |

2.15

„oznaka velikosti pnevmatike“ pomeni oznako, ki kaže:

2.15.1

nazivno širino preseka (S1). Ta vrednost mora biti izražena v mm;

| 2.15.2 | nazivno presečno razmerje (Ra); |
| --- | --- |

2.15.2

nazivno presečno razmerje (Ra);

| 2.15.3 | naslednjo oznako za zgradbo pnevmatike, postavljeno pred navedbo nazivnega premera platišča:






  2.15.3.1 | pri diagonalnih pnevmatikah: simbol „–“ ali črka „D“; |
| --- | --- | --- |

2.15.3

naslednjo oznako za zgradbo pnevmatike, postavljeno pred navedbo nazivnega premera platišča:

2.15.3.1

pri diagonalnih pnevmatikah: simbol „–“ ali črka „D“;

| 2.15.3.2 | pri radialnih pnevmatikah: črka „R“; |
| --- | --- |

2.15.3.2

pri radialnih pnevmatikah: črka „R“;

| 2.15.3.3 | pri prepasanih diagonalnih pnevmatikah: črka „B“; |
| --- | --- |

2.15.3.3

pri prepasanih diagonalnih pnevmatikah: črka „B“;

| 2.15.4 | dogovorjeno število „d“, ki označuje nazivni premer platišča; |
| --- | --- |

2.15.4

dogovorjeno število „d“, ki označuje nazivni premer platišča;

| 2.15.5 | izbirno oznako „IMP“ za navedbo nazivnega premera platišča pri pnevmatikah za priključke; |
| --- | --- |

2.15.5

izbirno oznako „IMP“ za navedbo nazivnega premera platišča pri pnevmatikah za priključke;

| 2.15.6 | izbirno oznako „FRONT“ za navedbo nazivnega premera platišča pri pnevmatikah za krmiljena kolesa traktorjev; |
| --- | --- |

2.15.6

izbirno oznako „FRONT“ za navedbo nazivnega premera platišča pri pnevmatikah za krmiljena kolesa traktorjev;

| 2.15.7 | za pnevmatike iz Priloge 5 pa je „oznaka velikosti pnevmatik“ tista, ki je prikazana v prvem stolpcu navedenih preglednic; |
| --- | --- |

2.15.7

za pnevmatike iz Priloge 5 pa je „oznaka velikosti pnevmatik“ tista, ki je prikazana v prvem stolpcu navedenih preglednic;

| 2.15.8 | oznako „IF“ pred navedbo nazivne širine preseka pri pnevmatikah z izboljšano prilagodljivostjo;
  oznako „VF“ pred navedbo nazivne širine preseka pri pnevmatikah z zelo visoko prilagodljivostjo; |
| --- | --- |

2.15.8

oznako „IF“ pred navedbo nazivne širine preseka pri pnevmatikah z izboljšano prilagodljivostjo;

oznako „VF“ pred navedbo nazivne širine preseka pri pnevmatikah z zelo visoko prilagodljivostjo;

| 2.16 | „nazivni premer platišča (d)“ pomeni dogovorjeno število, ki označuje nazivni premer platišča, na katerega se namesti pnevmatika, in ustreza premeru platišča, izraženemu v kodah za velikost (številke pod 100 – glej preglednico za pretvorbo v milimetre) ali v mm (številke nad 100), vendar ne v obojem;






  Simbol „d“, izražen v kodah | Vrednost, ki se uporablja za izračun v odstavkih 6.2.1 in 6.4 (mm) |
| --- | --- | --- |
| 4 | 102 |
| 5 | 127 |
| 6 | 152 |
| 7 | 178 |
| 8 | 203 |
| 9 | 229 |
| 10 | 254 |
| 11 | 279 |
| 12 | 305 |
| 13 | 330 |
| 14 | 356 |
| 15 | 381 |
| 15,3 | 389 |
| 16 | 406 |
| 16,1 | 409 |
| 17 | 432 |
| 18 | 457 |
| 19 | 483 |
| 20 | 508 |
| 21 | 533 |
| 22 | 559 |
| 24 | 610 |
| 26 | 660 |
| 28 | 711 |
| 30 | 762 |
| 32 | 813 |
| 34 | 864 |
| 36 | 914 |
| 38 | 965 |
| 40 | 1 016 |
| 42 | 1 067 |
| 44 | 1 118 |
| 46 | 1 168 |
| 48 | 1 219 |
| 50 | 1 270 |
| 52 | 1 321 |
| 54 | 1 372 |
| | |
| 14,5 | 368 |
| 15,5 | 394 |
| 16,5 | 419 |
| 17,5 | 445 |
| 19,5 | 495 |
| 20,5 | 521 |
| 22,5 | 572 |
| 24,5 | 622 |
| 26,5 | 673 |
| 30,5 | 775 |

2.16

„nazivni premer platišča (d)“ pomeni dogovorjeno število, ki označuje nazivni premer platišča, na katerega se namesti pnevmatika, in ustreza premeru platišča, izraženemu v kodah za velikost (številke pod 100 – glej preglednico za pretvorbo v milimetre) ali v mm (številke nad 100), vendar ne v obojem;

Simbol „d“, izražen v kodah

Vrednost, ki se uporablja za izračun v odstavkih 6.2.1 in 6.4 (mm)

4

102

5

127

6

152

7

178

8

203

9

229

10

254

11

279

12

305

13

330

14

356

15

381

15,3

389

16

406

16,1

409

17

432

18

457

19

483

20

508

21

533

22

559

24

610

26

660

28

711

30

762

32

813

34

864

36

914

38

965

40

1 016

42

1 067

44

1 118

46

1 168

48

1 219

50

1 270

52

1 321

54

1 372

14,5

368

15,5

394

16,5

419

17,5

445

19,5

495

20,5

521

22,5

572

24,5

622

26,5

673

30,5

775

| 2.17 | „platišče“ pomeni oporo za montažo pnevmatike z zračnico ali pnevmatiko brez zračnice, na katero se pritrdijo noge pnevmatike; |
| --- | --- |

2.17

„platišče“ pomeni oporo za montažo pnevmatike z zračnico ali pnevmatiko brez zračnice, na katero se pritrdijo noge pnevmatike;

| 2.18 | „teoretično platišče“ pomeni namišljeno platišče, katerega širina ustreza x-kratni nazivni širini preseka pnevmatike. Vrednost „x“ mora navesti proizvajalec pnevmatike; v nasprotnem primeru se za širino referenčnega platišča uporabi vrednost iz Priloge 5 za zadevno „oznako velikosti pnevmatik“; |
| --- | --- |

2.18

„teoretično platišče“ pomeni namišljeno platišče, katerega širina ustreza x-kratni nazivni širini preseka pnevmatike. Vrednost „x“ mora navesti proizvajalec pnevmatike; v nasprotnem primeru se za širino referenčnega platišča uporabi vrednost iz Priloge 5 za zadevno „oznako velikosti pnevmatik“;

| 2.19 | „merilno platišče“ pomeni platišče, na katerega se pritrdi pnevmatika za merjenje dimenzij; |
| --- | --- |

2.19

„merilno platišče“ pomeni platišče, na katerega se pritrdi pnevmatika za merjenje dimenzij;

| 2.20 | „pnevmatika za pogonska kolesa traktorjev“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za namestitev na pogonske osi kmetijskih traktorjev (vozila kategorije T), ki je primerna za delo pri stalnem visokem navoru. Vzorec tekalne plasti je sestavljajo poševna rebra;






  2.20.1 | „pnevmatika z izboljšanim upogibanjem“ ali „pnevmatika z zelo visokim upogibanjem“ opisuje zgradbo pnevmatike z bolj odporno karkaso kot pri ustrezni standardni pnevmatiki; |
| --- | --- | --- |

2.20

„pnevmatika za pogonska kolesa traktorjev“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za namestitev na pogonske osi kmetijskih traktorjev (vozila kategorije T), ki je primerna za delo pri stalnem visokem navoru. Vzorec tekalne plasti je sestavljajo poševna rebra;

2.20.1

„pnevmatika z izboljšanim upogibanjem“ ali „pnevmatika z zelo visokim upogibanjem“ opisuje zgradbo pnevmatike z bolj odporno karkaso kot pri ustrezni standardni pnevmatiki;

| 2.21 | „pnevmatika za krmiljena kolesa traktorjev“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za namestitev na nepogonske osi kmetijskih ali gozdarskih traktorjev (motorna vozila kategorije T); vzorec tekalne plasti je običajno sestavljen iz vzdolžnih kanalov in reber; |
| --- | --- |

2.21

„pnevmatika za krmiljena kolesa traktorjev“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za namestitev na nepogonske osi kmetijskih ali gozdarskih traktorjev (motorna vozila kategorije T); vzorec tekalne plasti je običajno sestavljen iz vzdolžnih kanalov in reber;

| 2.22 | „pnevmatika za priključke“ pomeni pnevmatiko, ki je zasnovana predvsem za kmetijske stroje ali priključke (vozila kategorije S) ali za kmetijske priklopnike (vozila kategorije R); lahko pa se uporablja tudi za sprednja krmiljena kolesa in pogonska kolesa kmetijskih in gozdarskih traktorjev (vozila kategorije T), vendar ni primerna za delo pri stalnem visokem navoru; |
| --- | --- |

2.22

„pnevmatika za priključke“ pomeni pnevmatiko, ki je zasnovana predvsem za kmetijske stroje ali priključke (vozila kategorije S) ali za kmetijske priklopnike (vozila kategorije R); lahko pa se uporablja tudi za sprednja krmiljena kolesa in pogonska kolesa kmetijskih in gozdarskih traktorjev (vozila kategorije T), vendar ni primerna za delo pri stalnem visokem navoru;

| 2.23 | „pnevmatika za pogonske osi“ pomeni pnevmatiko, zasnovano predvsem za pogonske osi priključkov ali kmetijskih strojev, z izjemo dela pri stalnem visokem navoru. Vzorec tekalne plasti je običajno sestavljen iz poševnih reber. Vrsto uporabe značuje simbol: |
| --- | --- |

2.23

Image

| 2.24 | „pnevmatika za nepogonske osi“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za nepogonske (negnane) osi priključkov, kmetijskih strojev ali priklopnikov.
  Vrsto uporabe označuje simbol: ; |
| --- | --- |

2.24

„pnevmatika za nepogonske osi“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za nepogonske (negnane) osi priključkov, kmetijskih strojev ali priklopnikov.

Vrsto uporabe označuje simbol: Image;

| 2.25 | „pnevmatika za mešano uporabo“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za pogonske in nepogonske osi priključkov, kmetijskih strojev ali priklopnikov; |
| --- | --- |

2.25

„pnevmatika za mešano uporabo“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za pogonske in nepogonske osi priključkov, kmetijskih strojev ali priklopnikov;

| 2.26 | „opis uporabe“ pomeni povezavo indeksa nosilnosti s simbolom za hitrostni razred.






  2.26.1 | V primeru pnevmatik za priključke se opis uporabe dopolni z ustreznim simbolom za zadevno vrsto uporabe (za pogonsko ali nepogonsko os), kot je določeno v odstavkih 2.23 in 2.24; |
| --- | --- | --- |

2.26

„opis uporabe“ pomeni povezavo indeksa nosilnosti s simbolom za hitrostni razred.

2.26.1

V primeru pnevmatik za priključke se opis uporabe dopolni z ustreznim simbolom za zadevno vrsto uporabe (za pogonsko ali nepogonsko os), kot je določeno v odstavkih 2.23 in 2.24;

| 2.27 | „dopolnilni opis uporabe“ pomeni dodatni opis uporabe, naveden znotraj kroga, za označevanje posebnih vrst uporabe (nosilnost in hitrostni razred), ki so dovoljene pri tipu pnevmatike poleg ustreznega spreminjanja nosilnosti s hitrostjo (glej Prilogo 7); |
| --- | --- |

2.27

„dopolnilni opis uporabe“ pomeni dodatni opis uporabe, naveden znotraj kroga, za označevanje posebnih vrst uporabe (nosilnost in hitrostni razred), ki so dovoljene pri tipu pnevmatike poleg ustreznega spreminjanja nosilnosti s hitrostjo (glej Prilogo 7);

| 2.28 | „indeks nosilnosti“ pomeni število, ki označuje nosilnost pnevmatike pri enojni montaži in hitrosti, ki ustreza zadevnemu hitrostnemu razredu, in uporabi v skladu z zahtevami, ki jih je določil proizvajalec. Seznam teh indeksov in ustreznih obremenitev je v Prilogi 4; |
| --- | --- |

2.28

„indeks nosilnosti“ pomeni število, ki označuje nosilnost pnevmatike pri enojni montaži in hitrosti, ki ustreza zadevnemu hitrostnemu razredu, in uporabi v skladu z zahtevami, ki jih je določil proizvajalec. Seznam teh indeksov in ustreznih obremenitev je v Prilogi 4;

| 2.29 | „hitrostni razred“ pomeni referenčno hitrost, izraženo s simbolom za hitrostni razred, kot je prikazano v spodnji preglednici:






  Simbol za hitrostni razred | Referenčna hitrost
  (km/h) |
| --- | --- | --- |
| A2 | 10 |
| A4 | 20 |
| A6 | 30 |
| A8 | 40 |
| B | 50 |
| D | 65 |

2.29

„hitrostni razred“ pomeni referenčno hitrost, izraženo s simbolom za hitrostni razred, kot je prikazano v spodnji preglednici:

Simbol za hitrostni razred

Referenčna hitrost

(km/h)

A2

10

A4

20

A6

30

A8

40

B

50

D

65

| 2.30 | „preglednica: Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ pomeni preglednice v Prilogi 7, v katerih so glede na vrsto uporabe za posamezne razrede hitrosti navedene spremembe nosilnosti glede na hitrosti, ki jih pnevmatika še lahko vzdrži, ko se uporablja pri hitrosti, ki se razlikuje od tistih, ki jih označuje simbol za zadevni hitrostni razred;






  2.30.1 | preglednica „Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ se ne uporablja za „dopolnilni opis uporabe“; |
| --- | --- | --- |

2.30

„preglednica: Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ pomeni preglednice v Prilogi 7, v katerih so glede na vrsto uporabe za posamezne razrede hitrosti navedene spremembe nosilnosti glede na hitrosti, ki jih pnevmatika še lahko vzdrži, ko se uporablja pri hitrosti, ki se razlikuje od tistih, ki jih označuje simbol za zadevni hitrostni razred;

2.30.1

preglednica „Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ se ne uporablja za „dopolnilni opis uporabe“;

| 2.30.2 | preglednica „Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ se ne uporablja za „pnevmatike z izboljšano prilagodljivostjo“ ali „pnevmatike z zelo visoko prilagodljivostjo“; |
| --- | --- |

2.30.2

preglednica „Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ se ne uporablja za „pnevmatike z izboljšano prilagodljivostjo“ ali „pnevmatike z zelo visoko prilagodljivostjo“;

| 2.31 | „največja dovoljena obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo pnevmatika lahko prenese;






  2.31.1 | ta ne sme preseči odstotka vrednosti, povezane z zadevnim indeksom nosilnosti pnevmatike, kot je naveden v preglednici „Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ (glej zgornji odstavek 2.30), glede na kategorijo uporabe, simbol za hitrostni razred pnevmatike in hitrostno zmogljivost vozila, na katerega se namesti pnevmatika; |
| --- | --- | --- |

2.31

„največja dovoljena obremenitev“ pomeni največjo maso, ki jo pnevmatika lahko prenese;

2.31.1

ta ne sme preseči odstotka vrednosti, povezane z zadevnim indeksom nosilnosti pnevmatike, kot je naveden v preglednici „Spreminjanje nosilnosti s hitrostjo“ (glej zgornji odstavek 2.30), glede na kategorijo uporabe, simbol za hitrostni razred pnevmatike in hitrostno zmogljivost vozila, na katerega se namesti pnevmatika;

| 2.32 | „kanal tekalne plasti“ pomeni prostor med sosednjimi rebri ali bloki v vzorcu tekalne plasti; |
| --- | --- |

2.32

„kanal tekalne plasti“ pomeni prostor med sosednjimi rebri ali bloki v vzorcu tekalne plasti;

| 2.33 | „poševna rebra“ pomenijo trdne elemente, ki se dvigajo iz podlage vzorca tekalne plasti; |
| --- | --- |

2.33

„poševna rebra“ pomenijo trdne elemente, ki se dvigajo iz podlage vzorca tekalne plasti;

| 2.34 | „pnevmatika s posebno tekalno plastjo“ pomeni pnevmatiko, katere vzorec tekalne plasti in zgradba sta zasnovana predvsem za zagotavljanje boljšega oprijema na močvirnatih območjih, kot ga omogočajo pnevmatike s standardno tekalno plastjo. Tekalna plast takih pnevmatik ima običajno globlji profil kot pri standardnih pnevmatikah; |
| --- | --- |

2.34

„pnevmatika s posebno tekalno plastjo“ pomeni pnevmatiko, katere vzorec tekalne plasti in zgradba sta zasnovana predvsem za zagotavljanje boljšega oprijema na močvirnatih območjih, kot ga omogočajo pnevmatike s standardno tekalno plastjo. Tekalna plast takih pnevmatik ima običajno globlji profil kot pri standardnih pnevmatikah;

| 2.35 | „trganje“ pomeni odpadanje manjših delov gume s tekalne plasti; |
| --- | --- |

2.35

„trganje“ pomeni odpadanje manjših delov gume s tekalne plasti;

| 2.36 | „ločevanje korda“ pomeni ločevanje kordnih niti od gumijaste prevleke; |
| --- | --- |

2.36

„ločevanje korda“ pomeni ločevanje kordnih niti od gumijaste prevleke;

| 2.37 | „ločevanje vložkov“ pomeni ločevanje sosednjih vložkov; |
| --- | --- |

2.37

„ločevanje vložkov“ pomeni ločevanje sosednjih vložkov;

| 2.38 | „ločevanje tekalne plasti“ pomeni trganje tekalne plasti s karkase; |
| --- | --- |

2.38

„ločevanje tekalne plasti“ pomeni trganje tekalne plasti s karkase;

| 2.39 | „preskusno platišče“ pomeni platišče, na katerega se pritrdi pnevmatika za preskus zmogljivosti; |
| --- | --- |

2.39

„preskusno platišče“ pomeni platišče, na katerega se pritrdi pnevmatika za preskus zmogljivosti;

| 2.40 | „oznaka za razvrščanje pnevmatike“ pomeni izbirno oznako, natančno opredeljeno v Prilogi 10, ki označuje kategorijo uporabe in posebno vrsto vzorca tekalne plasti ter uporabo, kot je določena v ISO 4251-4; |
| --- | --- |

2.40

„oznaka za razvrščanje pnevmatike“ pomeni izbirno oznako, natančno opredeljeno v Prilogi 10, ki označuje kategorijo uporabe in posebno vrsto vzorca tekalne plasti ter uporabo, kot je določena v ISO 4251-4;

| 2.41 | „gozdarska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za namestitev na gozdarske stroje in opremo. |
| --- | --- |

2.41

„gozdarska pnevmatika“ pomeni pnevmatiko, zasnovano za namestitev na gozdarske stroje in opremo.

3.   OZNAKE

3.1   Pnevmatike morajo biti opremljene z:

| 3.1.1 | blagovnim imenom ali znamko proizvajalca; |
| --- | --- |

3.1.1

blagovnim imenom ali znamko proizvajalca;

| 3.1.2 | oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v odstavku 2.15; |
| --- | --- |

3.1.2

oznako velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v odstavku 2.15;

| 3.1.3 | navedbo zgradbe:






  3.1.3.1 | pri diagonalnih pnevmatikah: brez dodatnih oznak; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

navedbo zgradbe:

3.1.3.1

pri diagonalnih pnevmatikah: brez dodatnih oznak;

| 3.1.3.2 | pri radialnih pnevmatikah: izbirno oznaka „RADIAL“; |
| --- | --- |

3.1.3.2

pri radialnih pnevmatikah: izbirno oznaka „RADIAL“;

| 3.1.3.3 | pri prepasanih diagonalnih pnevmatikah: oznaka „BIAS-BELTED“; |
| --- | --- |

3.1.3.3

pri prepasanih diagonalnih pnevmatikah: oznaka „BIAS-BELTED“;

| 3.1.4 | „opisom uporabe“, kot je opredeljen v odstavku 2.26;






  3.1.4.1 | v primeru pnevmatik za priključke je treba opis uporabe dopolniti z zadevnim simbolom za vrsto uporabe; |
| --- | --- | --- |

3.1.4

„opisom uporabe“, kot je opredeljen v odstavku 2.26;

3.1.4.1

v primeru pnevmatik za priključke je treba opis uporabe dopolniti z zadevnim simbolom za vrsto uporabe;

| 3.1.4.2 | v primeru pnevmatik za priključke za mešano uporabo mora biti pnevmatika opremljena z dvema opisoma uporabe, enim za uporabo „na nepogonski osi“ in drugim za uporabo na pogonski osi; vsak opis mora biti dopolnjen z ustreznim simbolom (gl. zgornja odstavka 2.23 in 2.24): | ali | |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.4.2

v primeru pnevmatik za priključke za mešano uporabo mora biti pnevmatika opremljena z dvema opisoma uporabe, enim za uporabo „na nepogonski osi“ in drugim za uporabo na pogonski osi; vsak opis mora biti dopolnjen z ustreznim simbolom (gl. zgornja odstavka 2.23 in 2.24):

Image

ali

Image

pri čemer prvi opis uporabe (95 A6) velja za „uporabo na pogonski osi“, drugi (108 A6) pa za „uporabo na nepogonski osi“;

| 3.1.5 | opisom dopolnilne uporabe, če je potrebno; |
| --- | --- |

3.1.5

opisom dopolnilne uporabe, če je potrebno;

| 3.1.6 | napisom „DEEP“ (ali „R-2“) v primeru pnevmatik s posebno tekalno plastjo; |
| --- | --- |

3.1.6

napisom „DEEP“ (ali „R-2“) v primeru pnevmatik s posebno tekalno plastjo;

| 3.1.7 | napisom „F-1“ ali „F-2“ v primeru pnevmatik za krmiljena kolesa traktorjev, ki še niso označene, kot določa zgornji odstavek 2.15.6; |
| --- | --- |

3.1.7

napisom „F-1“ ali „F-2“ v primeru pnevmatik za krmiljena kolesa traktorjev, ki še niso označene, kot določa zgornji odstavek 2.15.6;

| 3.1.8 | napisom „LS-1“, „LS-2“, „LS-3“ ali „LS-4“ v primeru pnevmatik za gozdarske stroje;






  3.1.8.1 | „LS-3“ označuje pnevmatike s posebno tekalno plastjo; |
| --- | --- | --- |

3.1.8

napisom „LS-1“, „LS-2“, „LS-3“ ali „LS-4“ v primeru pnevmatik za gozdarske stroje;

3.1.8.1

„LS-3“ označuje pnevmatike s posebno tekalno plastjo;

| 3.1.8.2 | napisom „I-3“ v primeru pnevmatik za priključke, s tekalno plastjo za vleko, kot je navedena v preglednicah 5 in 6 iz Priloge 5; |
| --- | --- |

3.1.8.2

napisom „I-3“ v primeru pnevmatik za priključke, s tekalno plastjo za vleko, kot je navedena v preglednicah 5 in 6 iz Priloge 5;

| 3.1.9 | napisom „IMPLEMENT“ v primeru pnevmatike za priključke, ki še ni označena, kot določa zgornji odstavek 2.15.5; |
| --- | --- |

3.1.9

napisom „IMPLEMENT“ v primeru pnevmatike za priključke, ki še ni označena, kot določa zgornji odstavek 2.15.5;

| 3.1.10 | oznako „TUBELESS“, če je pnevmatika zasnovana za uporabo brez zračnice; |
| --- | --- |

3.1.10

oznako „TUBELESS“, če je pnevmatika zasnovana za uporabo brez zračnice;

| 3.1.11 | napisom „... bar MAX.“ (ali „... kPa Max.“) v piktogramu iz Priloge 11 za navedbo tlaka v hladnih pnevmatikah, ki za ustrezno pritrditev nog med montiranjem pnevmatik ne sme biti presežen; |
| --- | --- |

3.1.11

napisom „... bar MAX.“ (ali „... kPa Max.“) v piktogramu iz Priloge 11 za navedbo tlaka v hladnih pnevmatikah, ki za ustrezno pritrditev nog med montiranjem pnevmatik ne sme biti presežen;

| 3.1.12 | napis „IF“ pred oznako velikosti pnevmatike v primeru „pnevmatik z izboljšano prilagodljivostjo“;
  v primeru „pnevmatik z zelo visoko prilagodljivostjo“ se pred oznako velikosti pnevmatike doda napis „VF“. |
| --- | --- |

3.1.12

napis „IF“ pred oznako velikosti pnevmatike v primeru „pnevmatik z izboljšano prilagodljivostjo“;

v primeru „pnevmatik z zelo visoko prilagodljivostjo“ se pred oznako velikosti pnevmatike doda napis „VF“.

3.2   Pnevmatika mora biti označena z datumom izdelave v obliki štirih števk, pri čemer prvi dve označujeta teden, drugi dve pa leto izdelave. Ta oznaka je obvezna šele pri pnevmatikah, ki se v homologacijo predložijo po preteku dveh let od začetka veljavnosti tega pravilnika (1).

3.3   Pnevmatika mora biti opremljena tudi s homologacijsko oznako ECE; vzorec te oznake je v Prilogi 2.

3.4   Mesto oznak

| 3.4.1 | Oznake iz odstavka 3.1 se vtisnejo na obe bočnici pnevmatike. |
| --- | --- |

3.4.1

Oznake iz odstavka 3.1 se vtisnejo na obe bočnici pnevmatike.

| 3.4.2 | Oznake iz odstavkov 3.2 in 3.3 se vtisnejo le na eni bočnici. |
| --- | --- |

3.4.2

Oznake iz odstavkov 3.2 in 3.3 se vtisnejo le na eni bočnici.

| 3.4.3 | Vse oznake morajo biti vtisnjene jasno in čitljivo v okviru proizvodnega procesa. Žigosanje ali druge oblike označevanja po zaključenem proizvodnem procesu niso dovoljeni. |
| --- | --- |

3.4.3

Vse oznake morajo biti vtisnjene jasno in čitljivo v okviru proizvodnega procesa. Žigosanje ali druge oblike označevanja po zaključenem proizvodnem procesu niso dovoljeni.

3.5   V Prilogi 3 so navedeni primeri oznak za pnevmatike.

4.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 4.1 | Vlogo za homologacijo tipa pnevmatike za kmetijsko in gozdarsko uporabo vloži lastnik blagovnega imena znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. V vlogi se navede:






  4.1.1 | oznaka velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v odstavku 2.15 tega pravilnika; |
| --- | --- | --- |

4.1

Vlogo za homologacijo tipa pnevmatike za kmetijsko in gozdarsko uporabo vloži lastnik blagovnega imena znamke ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. V vlogi se navede:

4.1.1

oznaka velikosti pnevmatike, kot je opredeljena v odstavku 2.15 tega pravilnika;

| 4.1.2 | blagovno ime ali znamka; |
| --- | --- |

4.1.2

blagovno ime ali znamka;

| 4.1.3 | kategorija uporabe, kot je opredeljena v odstavku 2.1.3 tega pravilnika; |
| --- | --- |

4.1.3

kategorija uporabe, kot je opredeljena v odstavku 2.1.3 tega pravilnika;

| 4.1.4 | zgradba; |
| --- | --- |

4.1.4

zgradba;

| 4.1.5 | simbol za hitrostni razred; |
| --- | --- |

4.1.5

simbol za hitrostni razred;

| 4.1.6 | indeks nosilnosti pnevmatike; v primeru pnevmatik za priključke se navede indeks za pnevmatike za pogonska kolesa, po potrebi pa tudi za nepogonska kolesa; |
| --- | --- |

4.1.6

indeks nosilnosti pnevmatike; v primeru pnevmatik za priključke se navede indeks za pnevmatike za pogonska kolesa, po potrebi pa tudi za nepogonska kolesa;

| 4.1.7 | ali se pnevmatika namesti z zračnico ali brez nje; |
| --- | --- |

4.1.7

ali se pnevmatika namesti z zračnico ali brez nje;

| 4.1.8 | opis dopolnilne uporabe, če je potrebno; |
| --- | --- |

4.1.8

opis dopolnilne uporabe, če je potrebno;

| 4.1.9 | konfiguracija pnevmatika/platišče; |
| --- | --- |

4.1.9

konfiguracija pnevmatika/platišče;

| 4.1.10 | platišče za meritve in platišče za preskuse; |
| --- | --- |

4.1.10

platišče za meritve in platišče za preskuse;

| 4.1.11 | platišča, na katera se lahko montira pnevmatika; |
| --- | --- |

4.1.11

platišča, na katera se lahko montira pnevmatika;

| 4.1.12 | tlak v pnevmatiki (bar ali kPa) za meritve; |
| --- | --- |

4.1.12

tlak v pnevmatiki (bar ali kPa) za meritve;

| 4.1.13 | koeficient X iz odstavka 2.18 ali vrednost iz ustrezne preglednice iz Priloge 5; |
| --- | --- |

4.1.13

koeficient X iz odstavka 2.18 ali vrednost iz ustrezne preglednice iz Priloge 5;

| 4.1.14 | tlak v hladnih pnevmatikah, ki ne sme biti presežen za pritrditev nog med montažo pnevmatik, kot ga za posamezen tip pnevmatike določi proizvajalec; |
| --- | --- |

4.1.14

tlak v hladnih pnevmatikah, ki ne sme biti presežen za pritrditev nog med montažo pnevmatik, kot ga za posamezen tip pnevmatike določi proizvajalec;

| 4.1.15 | preskusni tlak v kPa (ali v bar). |
| --- | --- |

4.1.15

preskusni tlak v kPa (ali v bar).

| 4.2 | Na zahtevo homologacijskega organa mora proizvajalec pnevmatik za vsak tip pnevmatike predložiti popolno tehnično dokumentacijo, ki vsebuje zlasti risbe ali fotografije (v treh izvodih), na katerih je mogoče prepoznati vzorec tekalne plasti, in risbo napolnjene pnevmatike, montirane na merilno platišče, z ustreznimi merami (gl. odstavka 6.1 in 6.2) tipa, predloženega v homologacijo. Glede na zahtevo homologacijskega organa mora dokumentacija vsebovati tudi poročilo o preskusu, ki ga izda pooblaščeni preskusni laboratorij, ali pa se vlogi priloži vzorec tipa pnevmatike. |
| --- | --- |

4.2

Na zahtevo homologacijskega organa mora proizvajalec pnevmatik za vsak tip pnevmatike predložiti popolno tehnično dokumentacijo, ki vsebuje zlasti risbe ali fotografije (v treh izvodih), na katerih je mogoče prepoznati vzorec tekalne plasti, in risbo napolnjene pnevmatike, montirane na merilno platišče, z ustreznimi merami (gl. odstavka 6.1 in 6.2) tipa, predloženega v homologacijo. Glede na zahtevo homologacijskega organa mora dokumentacija vsebovati tudi poročilo o preskusu, ki ga izda pooblaščeni preskusni laboratorij, ali pa se vlogi priloži vzorec tipa pnevmatike.

5.   HOMOLOGACIJA

| 5.1 | Če tip pnevmatike, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodnjega odstavka 6, se homologacija za ta tip pnevmatike podeli. |
| --- | --- |

5.1

Če tip pnevmatike, predložen v homologacijo v skladu s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz spodnjega odstavka 6, se homologacija za ta tip pnevmatike podeli.

| 5.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije; prvi dve števki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) označujeta vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu pnevmatike. |
| --- | --- |

5.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli številka homologacije; prvi dve števki (zdaj 00 za izvirnik Pravilnika) označujeta vrsto sprememb, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu pnevmatike.

| 5.3 | Obvestilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa pnevmatike v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.3

Obvestilo o podelitvi ali razširitvi ali zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa pnevmatike v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 5.4 | Na vsak tip pnevmatike, ki je v skladu s tipom pnevmatike, homologiranem po tem pravilniku, se na mesto iz odstavka 3.3 poleg oznak iz odstavkov 3.1 in 3.2 namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  5.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2); |
| --- | --- | --- |

5.4

Na vsak tip pnevmatike, ki je v skladu s tipom pnevmatike, homologiranem po tem pravilniku, se na mesto iz odstavka 3.3 poleg oznak iz odstavkov 3.1 in 3.2 namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

5.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (2);

| 5.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije. |
| --- | --- |

5.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in številka homologacije.

| 5.5 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

5.5

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 5.6 | Primer homologacijske oznake je v Prilogi 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.6

Primer homologacijske oznake je v Prilogi 2 k temu pravilniku.

6.   ZAHTEVE

6.1   Širina preseka pnevmatike

| 6.1.1 | Z izjemo določb iz odstavka 6.1.2 se širina preseka pnevmatike izračuna po naslednjem obrazcu:
  S = S1 + K (A – A1)
  pri čemer je:






  S | „širina preseka“, izražena v mm, ki velja za merilno platišče, |
| --- | --- | --- |
| S1 | „nazivna širina preseka“ v mm, kot je v skladu s predpisi izpisana na bočnici pnevmatike v okviru oznake velikosti platišča, |
| A | širina (izražena v mm) (3) merilnega platišča, kot jo navede proizvajalec v opisu, |
| A1 | širina (izražena v mm) (3) teoretičnega platišča; A1 je enaka S1, pomnoženo s koeficientom X, kot ga določi proizvajalec pnevmatike, |
| K | pa je enako 0,4. |

6.1.1

Z izjemo določb iz odstavka 6.1.2 se širina preseka pnevmatike izračuna po naslednjem obrazcu:

S = S1 + K (A – A1)

pri čemer je:

S

„širina preseka“, izražena v mm, ki velja za merilno platišče,

S1

„nazivna širina preseka“ v mm, kot je v skladu s predpisi izpisana na bočnici pnevmatike v okviru oznake velikosti platišča,

A

širina (izražena v mm) (3) merilnega platišča, kot jo navede proizvajalec v opisu,

A1

širina (izražena v mm) (3) teoretičnega platišča; A1 je enaka S1, pomnoženo s koeficientom X, kot ga določi proizvajalec pnevmatike,

K

pa je enako 0,4.

| 6.1.2 | Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic iz Priloge 5, pa veljata širina teoretičnega platišča (A1) in nazivna širina preseka (S1), ki sta navedeni za zadevno velikost pnevmatike v navedenih preglednicah. |
| --- | --- |

6.1.2

Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic iz Priloge 5, pa veljata širina teoretičnega platišča (A1) in nazivna širina preseka (S1), ki sta navedeni za zadevno velikost pnevmatike v navedenih preglednicah.

6.2   Zunanji premer pnevmatike

| 6.2.1 | Z izjemo določb iz odstavka 6.2.2 se zunanji premer pnevmatike izračuna po naslednji formuli:
  D = d + 2 H
  pri čemer je:






  D | zunanji premer, izražen v mm, |
| --- | --- | --- |
| d | številska vrednost, ki označuje nazivni premer platišča, izražen v mm (glej odstavek 2.16), |
| H | nazivna višina preseka v mm, ki je enaka:
  H = 0,01 × Ra × S1 |

6.2.1

Z izjemo določb iz odstavka 6.2.2 se zunanji premer pnevmatike izračuna po naslednji formuli:

D = d + 2 H

pri čemer je:

D

zunanji premer, izražen v mm,

d

številska vrednost, ki označuje nazivni premer platišča, izražen v mm (glej odstavek 2.16),

H

nazivna višina preseka v mm, ki je enaka:

H = 0,01 × Ra × S1

pri čemer je:

| Ra | nazivno presečno razmerje, |
| --- | --- |
| S1 | „nazivna širina preseka“ v mm |

Ra

nazivno presečno razmerje,

S1

„nazivna širina preseka“ v mm

kot je navedeno na bočnicah pnevmatike v okviru oznake velikosti pnevmatike v skladu z zahtevami iz odstavka 2.15.

| 6.2.2 | Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic iz Priloge 5, pa veljata zunanji premer (D) in nazivni premer platišča (d), izražena v mm, ki sta navedena za zadevno velikost pnevmatike v navedenih preglednicah. |
| --- | --- |

6.2.2

Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic iz Priloge 5, pa veljata zunanji premer (D) in nazivni premer platišča (d), izražena v mm, ki sta navedena za zadevno velikost pnevmatike v navedenih preglednicah.

6.3   Širina preseka pnevmatike: specifikacija odstopanja

| 6.3.1 | Celotna širina pnevmatike je lahko manjša od širine preseka, določene v skladu z odstavkom 6.1 ali navedene v Prilogi 5. |
| --- | --- |

6.3.1

Celotna širina pnevmatike je lahko manjša od širine preseka, določene v skladu z odstavkom 6.1 ali navedene v Prilogi 5.

| 6.3.2 | Celotna širina pnevmatike ne sme presegati širine preseka, določene v skladu z odstavkom 6.1, za več kot: | radialna zgradba: + 5 %, |
| --- | --- | --- |

6.3.2

Celotna širina pnevmatike ne sme presegati širine preseka, določene v skladu z odstavkom 6.1, za več kot:

radialna zgradba: + 5 %,

| | diagonalna zgradba: + 8 %. |
| --- | --- |

diagonalna zgradba: + 8 %.

| 6.3.3 | Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5, pa so dovoljeni odstotki tisti, ki so morebiti navedeni v ustreznih preglednicah. |
| --- | --- |

6.3.3

Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5, pa so dovoljeni odstotki tisti, ki so morebiti navedeni v ustreznih preglednicah.

6.4   Zunanji premer pnevmatike: specifikacija odstopanja

| 6.4.1 | Zunanji premer pnevmatike ne sme biti zunaj vrednosti D min. in D maks., ki se izračunata po naslednjih obrazcih:
  D min. = d + 2 (H × a)
  D maks. = d + 2 (H × b)
  pri čemer „H“ in „d“ ustrezata opredelitvi v odstavku 6.2.1.






  6.4.1.1 | Za velikosti iz Priloge 5: H = 0,5 (D – d) (glej zgornji odstavek 6.2). |
| --- | --- | --- |

6.4.1

Zunanji premer pnevmatike ne sme biti zunaj vrednosti D min. in D maks., ki se izračunata po naslednjih obrazcih:

D min. = d + 2 (H × a)

D maks. = d + 2 (H × b)

pri čemer „H“ in „d“ ustrezata opredelitvi v odstavku 6.2.1.

6.4.1.1

Za velikosti iz Priloge 5: H = 0,5 (D – d) (glej zgornji odstavek 6.2).

| 6.4.2 | Koeficienta „a“ in „b“ imata naslednje vrednosti:









  Kategorija uporabe | Radialna | Diagonalna |
| --- | --- | --- | --- |
| a | b | a | b |
| Krmiljena kolesa | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Pogonska kolesa traktorjev in gozdarski stroji – običajna | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |
| Pogonska kolesa traktorjev in gozdarski stroji – posebna | 1,00 | 1,12 | 1,00 | 1,12 |
| Priključek | 0,96 | 1,04 | 0,96 | 1,07 |

6.4.2

Koeficienta „a“ in „b“ imata naslednje vrednosti:

Kategorija uporabe

Radialna

Diagonalna

a

b

a

b

Krmiljena kolesa

0,96

1,04

0,96

1,07

Pogonska kolesa traktorjev in gozdarski stroji – običajna

0,96

1,04

0,96

1,07

Pogonska kolesa traktorjev in gozdarski stroji – posebna

1,00

1,12

1,00

1,12

Priključek

0,96

1,04

0,96

1,07

| 6.4.3 | Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5, pa so dovoljeni odstotki tisti, ki so morebiti navedeni v ustreznih preglednicah. |
| --- | --- |

6.4.3

Pri tipih pnevmatik, katerih oznaka velikosti je navedena v prvem stolpcu preglednic v Prilogi 5, pa so dovoljeni odstotki tisti, ki so morebiti navedeni v ustreznih preglednicah.

6.5   Preskusni postopki

| 6.5.1 | Dejanske dimenzije pnevmatik se izmerijo, kot je določeno v Prilogi 6. |
| --- | --- |

6.5.1

Dejanske dimenzije pnevmatik se izmerijo, kot je določeno v Prilogi 6.

| 6.5.2 | Preskusni postopek za ocenjevanje odpornosti pnevmatike na pokanje je opisan v Prilogi 8.






  6.5.2.1 | Pnevmatika, pri kateri po ustreznem preskusu za ocenjevanje odpornosti na pokanje ni vidno nobeno ločevanje tekalne plasti, ločevanje vložkov, ločevanje kordov, lom nog ali lom kordov, je opravila preskus. Preskušena pnevmatika se ne sme uporabiti za nobene druge preskuse. |
| --- | --- | --- |

6.5.2

Preskusni postopek za ocenjevanje odpornosti pnevmatike na pokanje je opisan v Prilogi 8.

6.5.2.1

Pnevmatika, pri kateri po ustreznem preskusu za ocenjevanje odpornosti na pokanje ni vidno nobeno ločevanje tekalne plasti, ločevanje vložkov, ločevanje kordov, lom nog ali lom kordov, je opravila preskus. Preskušena pnevmatika se ne sme uporabiti za nobene druge preskuse.

| 6.5.3 | Preskusni postopki za ocenjevanje primernosti pnevmatike za zahtevano delovanje so opisani v Prilogi 9.






  6.5.3.1 | Pnevmatika, pri kateri po ustreznem preskusu nosilnosti glede na hitrost ni vidno nobeno ločevanje tekalne plasti, ločevanje vložkov, ločevanje kordov, lom nog ali lom kordov, je opravila preskus. Preskušena pnevmatika se ne sme uporabiti za nobene druge preskuse. |
| --- | --- | --- |

6.5.3

Preskusni postopki za ocenjevanje primernosti pnevmatike za zahtevano delovanje so opisani v Prilogi 9.

6.5.3.1

Pnevmatika, pri kateri po ustreznem preskusu nosilnosti glede na hitrost ni vidno nobeno ločevanje tekalne plasti, ločevanje vložkov, ločevanje kordov, lom nog ali lom kordov, je opravila preskus. Preskušena pnevmatika se ne sme uporabiti za nobene druge preskuse.

| 6.5.3.2 | Pnevmatika, ki po zadevnem preskusu nosilnosti glede na hitrosti ne kaže nobenega trganja zaradi posebnih preskusnih pogojev, je opravila preskus. |
| --- | --- |

6.5.3.2

Pnevmatika, ki po zadevnem preskusu nosilnosti glede na hitrosti ne kaže nobenega trganja zaradi posebnih preskusnih pogojev, je opravila preskus.

| 6.5.4 | Kadar proizvajalec pnevmatike izdeluje serijo pnevmatik, ni treba izvajati preskusov na vsakem tipu pnevmatike v seriji. |
| --- | --- |

6.5.4

Kadar proizvajalec pnevmatike izdeluje serijo pnevmatik, ni treba izvajati preskusov na vsakem tipu pnevmatike v seriji.

7.   SPREMEMBA TIPA PNEVMATIKE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE

| 7.1 | Vsaka sprememba tipa pnevmatike se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip pnevmatike. Ta organ lahko potem:






  7.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile nobenih znatnih škodljivih učinkov in da pnevmatika v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali |
| --- | --- | --- |

7.1

Vsaka sprememba tipa pnevmatike se sporoči upravnemu organu, ki je homologiral tip pnevmatike. Ta organ lahko potem:

7.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile nobenih znatnih škodljivih učinkov in da pnevmatika v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve; ali

| 7.1.2 | od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

7.1.2

od tehnične službe, pristojne za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnje poročilo o preskusu.

| 7.2 | Zaradi spremembe vzorca tekalne plasti pnevmatike ni treba ponoviti preskusov, določenih v odstavku 6 tega pravilnika. |
| --- | --- |

7.2

Zaradi spremembe vzorca tekalne plasti pnevmatike ni treba ponoviti preskusov, določenih v odstavku 6 tega pravilnika.

| 7.3 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

7.3

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 5.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 7.4 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko tej razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.4

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko tej razširitvi in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

8.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za nadzor skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), pri čemer je treba upoštevati naslednje zahteve:

| 8.1 | Pnevmatike, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelujejo tako, da so zaradi izpolnjevanja zahtev iz zgornjega odstavka 6 v skladu s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

8.1

Pnevmatike, homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelujejo tako, da so zaradi izpolnjevanja zahtev iz zgornjega odstavka 6 v skladu s homologiranim tipom.

| 8.2 | Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Za vsak proizvodni obrat se ta preverjanja običajno opravijo enkrat na dve leti. |
| --- | --- |

8.2

Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode za nadzor skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Za vsak proizvodni obrat se ta preverjanja običajno opravijo enkrat na dve leti.

9.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 9.1 | Homologacija, podeljena za tip pnevmatike v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz zgornjega odstavka 8.1 ali če pnevmatike iz serije ne opravijo preskusov iz navedenega odstavka. |
| --- | --- |

9.1

Homologacija, podeljena za tip pnevmatike v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz zgornjega odstavka 8.1 ali če pnevmatike iz serije ne opravijo preskusov iz navedenega odstavka.

| 9.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

9.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

10.   POPOLNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip pnevmatike, homologiran v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1 k temu pravilniku.

11.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI OPRAVLJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, PRESKUSNIH LABORATORIJEV TER UPRAVNIH ORGANOV

| 11.1 | Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter po potrebi pooblaščenih preskusnih laboratorijev in upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki jim je treba poslati certifikate, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije. |
| --- | --- |

11.1

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki opravljajo homologacijske preskuse, ter po potrebi pooblaščenih preskusnih laboratorijev in upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki jim je treba poslati certifikate, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.

| 11.2 | Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko uporabljajo laboratorije proizvajalcev pnevmatik in lahko za pooblaščene preskusne laboratorije imenujejo laboratorije, ki so na njihovem ozemlju ali ozemlju druge pogodbenice Sporazuma, če se s tem postopkom strinja pristojni upravni organ zadevne pogodbenice. |
| --- | --- |

11.2

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko uporabljajo laboratorije proizvajalcev pnevmatik in lahko za pooblaščene preskusne laboratorije imenujejo laboratorije, ki so na njihovem ozemlju ali ozemlju druge pogodbenice Sporazuma, če se s tem postopkom strinja pristojni upravni organ zadevne pogodbenice.

| 11.3 | Kadar pogodbenica Sporazuma uporablja zgornji odstavek 11.2, jo lahko, če to želi, pri preskusih zastopa ena ali več oseb po njenem izboru. |
| --- | --- |

11.3

Kadar pogodbenica Sporazuma uporablja zgornji odstavek 11.2, jo lahko, če to želi, pri preskusih zastopa ena ali več oseb po njenem izboru.

Pojasnjevalna slika

(glej odstavka 2.2 in 4.1)

Prerez pnevmatike

Image

| Tekalna plast s poševnimi rebri | Tekalna plast z vzdolžnimi rebri |
| --- | --- |
| | |

Tekalna plast s poševnimi rebri

Tekalna plast z vzdolžnimi rebri

Image

Image

---

(1)  Na pnevmatikah, izdelanih pred 1. januarjem 2000, je datum lahko naveden s tremi števkami, pri čemer prvi dve označujeta teden, zadnja pa leto izdelave.

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto), 56 za Črno goro, 57 (prosto) in 58 za Tunizijo. Nadaljnje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in o pogojih za vzajemno priznanje homologacij, dodeljenih na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, generalni sekretar Združenih narodov pa tako dodeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.

(3)  Koeficient za preračun iz kode v mm je 25,4.

---

PRILOGA 1

SPOROČILO

(največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

PRIMER HOMOLOGACIJSKE OZNAKE

Image

---

PRILOGA 3

RAZPOREDITEV OZNAK NA PNEVMATIKAH

(glej odstavka 3.1 in 3.2)

DEL A:   PNEVMATIKE ZA POGONSKA KOLESA KMETIJSKIH TRAKTORJEV

Primer oznak, ki se namestijo na tipe pnevmatik v skladu s tem pravilnikom

Image

Najmanjše višine oznak (mm)

| Pnevmatike z nazivno širino preseka | PNEVMATIKE S KODO ZA PREMER PLATIŠČA |
| --- | --- |
| DO 12 | 13 DO 19,5 | 21 IN VEČ |
| do 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135 do 235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 in več | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Pnevmatike z nazivno širino preseka

PNEVMATIKE S KODO ZA PREMER PLATIŠČA

DO 12

13 DO 19,5

21 IN VEČ

do 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135 do 235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 in več

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Te oznake označujejo pnevmatiko za pogonska kolesa:

| — | z nazivno širino preseka 360, |
| --- | --- |

—

z nazivno širino preseka 360,

| — | z nazivnim presečnim razmerjem 70, |
| --- | --- |

—

z nazivnim presečnim razmerjem 70,

| — | z radialno zgradbo (R), |
| --- | --- |

—

z radialno zgradbo (R),

| — | z nazivnim premerom platišča 610, za katerega se uporablja koda 24, |
| --- | --- |

—

z nazivnim premerom platišča 610, za katerega se uporablja koda 24,

| — | z nosilnostjo 1 250 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 116 iz Priloge 4, |
| --- | --- |

—

z nosilnostjo 1 250 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 116 iz Priloge 4,

| — | razvrščeno v hitrostni razred A8 (referenčna hitrost 40 km/h), |
| --- | --- |

—

razvrščeno v hitrostni razred A8 (referenčna hitrost 40 km/h),

| — | ki se lahko dodatno uporablja pri hitrosti 50 km/h (simbol za hitrostni razred B) z nosilnostjo 1 150 kg, kar ustreza indeksu nosilnosti 113 iz Priloge 4, |
| --- | --- |

—

ki se lahko dodatno uporablja pri hitrosti 50 km/h (simbol za hitrostni razred B) z nosilnostjo 1 150 kg, kar ustreza indeksu nosilnosti 113 iz Priloge 4,

| — | za namestitev brez zračnice („tubeless“), |
| --- | --- |

—

za namestitev brez zračnice („tubeless“),

| — | s posebno tekalno plastjo („R-2“), |
| --- | --- |

—

s posebno tekalno plastjo („R-2“),

| — | izdelano v 25. tednu leta 2006
  (glej odstavek 3.2 Pravilnika). |
| --- | --- |

—

izdelano v 25. tednu leta 2006

(glej odstavek 3.2 Pravilnika).

Položaj in vrstni red oznak, ki sestavljajo oznako pnevmatike:

| (a) | oznako velikosti, ki zajema morebitno predpono, nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kadar je potrebno) in nazivni premer platišča, je treba razvrstiti, kot je prikazano v primerih:
  360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24; |
| --- | --- |

(a)

oznako velikosti, ki zajema morebitno predpono, nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kadar je potrebno) in nazivni premer platišča, je treba razvrstiti, kot je prikazano v primerih:

360/70 R 24, IF 360/70 R 24, VF 360/70 R 24;

| (b) | opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) je blizu oznake velikosti. Lahko je pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo; |
| --- | --- |

(b)

opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) je blizu oznake velikosti. Lahko je pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo;

| (c) | za simbole „TUBELESS“, „R-2“ ali „DEEP“, izbirno oznako „RADIAL“ in datum proizvodnje velja, da jih ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti; |
| --- | --- |

(c)

za simbole „TUBELESS“, „R-2“ ali „DEEP“, izbirno oznako „RADIAL“ in datum proizvodnje velja, da jih ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti;

| (d) | v okviru oznake za dodaten opis uporabe znotraj kroga je simbol za hitrostni razred lahko za ali pod indeksom nosilnosti. |
| --- | --- |

(d)

v okviru oznake za dodaten opis uporabe znotraj kroga je simbol za hitrostni razred lahko za ali pod indeksom nosilnosti.

DEL B:   PNEVMATIKE ZA KRMILJENA KOLESA KMETIJSKIH IN GOZDARSKIH TRAKTORJEV

Primeri oznak za tipe pnevmatik, ki so v skladu s tem pravilnikom

Image

Najmanjše višine oznak (mm)

| Pnevmatike z nazivno širino preseka | PNEVMATIKE S KODO ZA PREMER PLATIŠČA |
| --- | --- |
| DO 12 | 13 DO 19,5 | 20 IN VEČ |
| do 130 | b = 4
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 135 do 235 | b = 6
  c = 4 | b = 6
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |
| 240 in več | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 | b = 9
  c = 4 |

Pnevmatike z nazivno širino preseka

PNEVMATIKE S KODO ZA PREMER PLATIŠČA

DO 12

13 DO 19,5

20 IN VEČ

do 130

b = 4

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

135 do 235

b = 6

c = 4

b = 6

c = 4

b = 9

c = 4

240 in več

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

b = 9

c = 4

Te oznake označujejo pnevmatiko za krmiljena kolesa:

| — | z nazivno širino preseka 250, |
| --- | --- |

—

z nazivno širino preseka 250,

| — | z nazivnim presečnim razmerjem 70, |
| --- | --- |

—

z nazivnim presečnim razmerjem 70,

| — | z radialno zgradbo (R), |
| --- | --- |

—

z radialno zgradbo (R),

| — | z nazivnim premerom platišča 405 mm, za katerega se uporablja koda 16, zasnovano za nepogonske krmiljene osi kmetijskih traktorjev (FRONT), |
| --- | --- |

—

z nazivnim premerom platišča 405 mm, za katerega se uporablja koda 16, zasnovano za nepogonske krmiljene osi kmetijskih traktorjev (FRONT),

| — | z nosilnostjo 925 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 105 iz Priloge 4, |
| --- | --- |

—

z nosilnostjo 925 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 105 iz Priloge 4,

| — | razvrščeno v nazivni hitrostni razred A6 (referenčna hitrost 30 km/h), |
| --- | --- |

—

razvrščeno v nazivni hitrostni razred A6 (referenčna hitrost 30 km/h),

| — | za namestitev brez zračnice („tubeless“) in |
| --- | --- |

—

za namestitev brez zračnice („tubeless“) in

| — | izdelano v 25. tednu leta 2006
  (glej odstavek 3.2 Pravilnika). |
| --- | --- |

—

izdelano v 25. tednu leta 2006

(glej odstavek 3.2 Pravilnika).

Položaj in vrstni red oznak, ki sestavljajo oznako pnevmatike:

| (a) | oznako velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol za vrsto zgradbe (kadar je potrebno), nazivni premer platišča in izbirno oznako „FRONT“, je treba razvrstiti, kot prikazuje zgornji primer: 250/70 R 16 FRONT; |
| --- | --- |

(a)

oznako velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol za vrsto zgradbe (kadar je potrebno), nazivni premer platišča in izbirno oznako „FRONT“, je treba razvrstiti, kot prikazuje zgornji primer: 250/70 R 16 FRONT;

| (b) | opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) je blizu oznake velikosti. Lahko je pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo; |
| --- | --- |

(b)

opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) je blizu oznake velikosti. Lahko je pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo;

| (c) | za simbol „TUBELESS“, izbirno oznako „RADIAL“, izbirni simbol „F-1“ in datum proizvodnje velja, da jih ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti. |
| --- | --- |

(c)

za simbol „TUBELESS“, izbirno oznako „RADIAL“, izbirni simbol „F-1“ in datum proizvodnje velja, da jih ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti.

DEL C:   PNEVMATIKE ZA PRIKLJUČKE

Primeri oznak za tipe pnevmatik, ki so v skladu s tem pravilnikom

Image

Najmanjše višine oznak (mm)

| Pnevmatike z nazivno širino preseka | PNEVMATIKE S KODO ZA PREMER PLATIŠČA |
| --- | --- |
| DO 12 | 13 DO 19,5 | 20 IN VEČ |
| do 130 | b = 4
  c = 4
  d = 7 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 135 do 235 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 6
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |
| 240 in več | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 | b = 9
  c = 4
  d = 12 |

Pnevmatike z nazivno širino preseka

PNEVMATIKE S KODO ZA PREMER PLATIŠČA

DO 12

13 DO 19,5

20 IN VEČ

do 130

b = 4

c = 4

d = 7

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

135 do 235

b = 6

c = 4

d = 12

b = 6

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

240 in več

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

b = 9

c = 4

d = 12

Te oznake označujejo pnevmatiko za priključke:

| — | z nazivno širino preseka 250, |
| --- | --- |

—

z nazivno širino preseka 250,

| — | z nazivnim presečnim razmerjem 70, |
| --- | --- |

—

z nazivnim presečnim razmerjem 70,

| — | z radialno zgradbo (R), |
| --- | --- |

—

z radialno zgradbo (R),

| — | z nazivnim premerom platišča 508 mm, za katerega se uporablja koda 20, |
| --- | --- |

—

z nazivnim premerom platišča 508 mm, za katerega se uporablja koda 20,

| — | ki je prvotno zasnovana za priključke, kmetijske stroje ali kmetijske priklopnike (IMP), |
| --- | --- |

—

ki je prvotno zasnovana za priključke, kmetijske stroje ali kmetijske priklopnike (IMP),

| — | z nosilnostjo 690 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 95 iz Priloge 4, ko se uporablja na pogonskih oseh (pogonska uporaba), kot to določa ustrezni simbol, |
| --- | --- |

—

z nosilnostjo 690 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 95 iz Priloge 4, ko se uporablja na pogonskih oseh (pogonska uporaba), kot to določa ustrezni simbol,

| — | z nosilnostjo 1 000 kg pri uporabi na nepogonskih oseh (nepogonska uporaba), ki ustreza indeksu nosilnosti 108 iz Priloge 4, kot to določa ustrezni simbol, |
| --- | --- |

—

z nosilnostjo 1 000 kg pri uporabi na nepogonskih oseh (nepogonska uporaba), ki ustreza indeksu nosilnosti 108 iz Priloge 4, kot to določa ustrezni simbol,

| — | razvrščeno v nazivni hitrostni razred A6 (referenčna hitrost 30 km/h) za obe vrsti uporabe, |
| --- | --- |

—

razvrščeno v nazivni hitrostni razred A6 (referenčna hitrost 30 km/h) za obe vrsti uporabe,

| — | za namestitev brez zračnice („tubeless“) in |
| --- | --- |

—

za namestitev brez zračnice („tubeless“) in

| — | izdelano v 25. tednu leta 2006
  (glej odstavek 3.2 Pravilnika). |
| --- | --- |

—

izdelano v 25. tednu leta 2006

(glej odstavek 3.2 Pravilnika).

Položaj in vrstni red oznak, ki sestavljajo oznako pnevmatike:

| (a) | oznako velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kadar je potrebno), nazivni premer platišča in izbirno oznako „IMP“, je treba razvrstiti, kot prikazuje zgornji primer: 250/70 R 20 IMP; |
| --- | --- |

(a)

oznako velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kadar je potrebno), nazivni premer platišča in izbirno oznako „IMP“, je treba razvrstiti, kot prikazuje zgornji primer: 250/70 R 20 IMP;

| (b) | opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) ter zadevni simbol za vrsto uporabe se postavita skupaj blizu oznake velikosti. Lahko sta pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo; |
| --- | --- |

(b)

opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) ter zadevni simbol za vrsto uporabe se postavita skupaj blizu oznake velikosti. Lahko sta pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo;

| (c) | za simbol „TUBELESS“, morebitni I-3, izbirno oznako „RADIAL“, izbirno oznako „IMPLEMENT“ in datum proizvodnje velja, da jih ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti. |
| --- | --- |

(c)

za simbol „TUBELESS“, morebitni I-3, izbirno oznako „RADIAL“, izbirno oznako „IMPLEMENT“ in datum proizvodnje velja, da jih ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti.

DEL D:   PNEVMATIKE ZA GOZDARSKE STROJE

Primer oznak za namestitev na tipe pnevmatik, skladnih s tem pravilnikom

Image

| NAJMANJŠE VIŠINE OZNAK: | b: 9 mm | c: 4 mm |
| --- | --- | --- |

NAJMANJŠE VIŠINE OZNAK:

b: 9 mm

c: 4 mm

Te oznake označujejo pnevmatiko za gozdarske stroje (LS):

| (a) | z nazivno širino preseka 600, |
| --- | --- |

(a)

z nazivno širino preseka 600,

| (b) | z nazivnim presečnim razmerjem 55, |
| --- | --- |

(b)

z nazivnim presečnim razmerjem 55,

| (c) | z diagonalno zgradbo (-), |
| --- | --- |

(c)

z diagonalno zgradbo (-),

| (d) | z nazivnim premerom platišča 673 mm, za katerega se uporablja koda 26,5, |
| --- | --- |

(d)

z nazivnim premerom platišča 673 mm, za katerega se uporablja koda 26,5,

| (e) | s srednjo tekalno plastjo („LS-2“), |
| --- | --- |

(e)

s srednjo tekalno plastjo („LS-2“),

| (f) | z nosilnostjo 3 750 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 154 iz Priloge 4, |
| --- | --- |

(f)

z nosilnostjo 3 750 kg, ki ustreza indeksu nosilnosti 154 iz Priloge 4,

| (g) | razvrščeno v hitrostni razred A8 (referenčna hitrost 40 km/h), |
| --- | --- |

(g)

razvrščeno v hitrostni razred A8 (referenčna hitrost 40 km/h),

| (h) | za namestitev brez zračnice („tubeless“), |
| --- | --- |

(h)

za namestitev brez zračnice („tubeless“),

| (i) | izdelano v 25. tednu leta 2006 (glej odstavek 3.2 Pravilnika). |
| --- | --- |

(i)

izdelano v 25. tednu leta 2006 (glej odstavek 3.2 Pravilnika).

Položaj in vrstni red oznak, ki sestavljajo oznako pnevmatike:

| (a) | oznako velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kadar je potrebno) in nazivni premer platišča, je treba razvrstiti, kot je prikazano v primerih: 600/55 – 26,5; |
| --- | --- |

(a)

oznako velikosti, ki zajema nazivno širino preseka, nazivno presečno razmerje, simbol vrste zgradbe (kadar je potrebno) in nazivni premer platišča, je treba razvrstiti, kot je prikazano v primerih: 600/55 – 26,5;

| (b) | napis „LS“, ki mu sledi številka 1, 2, 3 ali 4, se razvrsti za oznako velikosti, kot je prikazano v zgornjem primeru: LS-2; |
| --- | --- |

(b)

napis „LS“, ki mu sledi številka 1, 2, 3 ali 4, se razvrsti za oznako velikosti, kot je prikazano v zgornjem primeru: LS-2;

| (c) | opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) je blizu oznake velikosti. Lahko je pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo; |
| --- | --- |

(c)

opis uporabe (indeks nosilnosti in simbol za hitrostni razred) je blizu oznake velikosti. Lahko je pred ali za oznako velikosti ali nad ali pod njo;

| (d) | za simbol „TUBELESS“ in datum proizvodnje velja, da ju ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti. |
| --- | --- |

(d)

za simbol „TUBELESS“ in datum proizvodnje velja, da ju ni treba postaviti v neposredno bližino oznake velikosti.

---

PRILOGA 4

Seznam indeksov nosilnosti (LI) in ustrezne najvišje nosilnosti (kg)

(glej odstavek 2.28)

| LI | kg |
| --- | --- |
| 1 | 46,2 |
| 2 | 47,5 |
| 3 | 48,7 |
| 4 | 50 |
| 5 | 51,5 |
| 6 | 53 |
| 7 | 54,5 |
| 8 | 56 |
| 9 | 58 |
| 10 | 60 |
| 11 | 61,5 |
| 12 | 63 |
| 13 | 65 |
| 14 | 67 |
| 15 | 69 |
| 16 | 71 |
| 17 | 73 |
| 18 | 75 |
| 19 | 77,5 |
| 20 | 80 |
| 21 | 82,5 |
| 22 | 85 |
| 23 | 87,5 |
| 24 | 90 |
| 25 | 92,5 |
| 26 | 95 |
| 27 | 97,5 |
| 28 | 100 |
| 29 | 103 |
| 30 | 106 |
| 31 | 109 |
| 32 | 112 |
| 33 | 115 |
| 34 | 118 |
| 35 | 121 |
| 36 | 125 |
| 37 | 128 |
| 38 | 132 |
| 39 | 136 |
| 40 | 140 |
| 41 | 145 |
| 42 | 150 |
| 43 | 155 |
| 44 | 160 |
| 45 | 165 |
| 46 | 170 |
| 47 | 175 |
| 48 | 180 |
| 49 | 185 |
| 50 | 190 |
| 51 | 195 |
| 52 | 200 |
| 53 | 206 |
| 54 | 212 |
| 55 | 218 |
| 56 | 224 |
| 57 | 230 |
| 58 | 236 |
| 59 | 243 |
| 60 | 250 |
| 61 | 257 |
| 62 | 265 |
| 63 | 272 |
| 64 | 280 |
| 65 | 290 |
| 66 | 300 |
| 67 | 307 |
| 68 | 315 |
| 69 | 325 |
| 70 | 335 |
| 71 | 345 |
| 72 | 355 |
| 73 | 365 |
| 74 | 375 |
| 75 | 387 |
| 76 | 400 |
| 77 | 412 |
| 78 | 425 |
| 79 | 437 |
| 80 | 450 |
| 81 | 462 |
| 82 | 475 |
| 83 | 487 |
| 84 | 500 |
| 85 | 515 |
| 86 | 530 |
| 87 | 545 |
| 88 | 560 |
| 89 | 580 |
| 90 | 600 |
| 91 | 615 |
| 92 | 630 |
| 93 | 650 |
| 94 | 670 |
| 95 | 690 |
| 96 | 710 |
| 97 | 730 |
| 98 | 750 |
| 99 | 775 |
| 100 | 800 |
| 101 | 825 |
| 102 | 850 |
| 103 | 875 |
| 104 | 900 |
| 105 | 925 |
| 106 | 950 |
| 107 | 975 |
| 108 | 1 000 |
| 109 | 1 030 |
| 110 | 1 060 |
| 111 | 1 090 |
| 112 | 1 120 |
| 113 | 1 150 |
| 114 | 1 180 |
| 115 | 1 215 |
| 116 | 1 250 |
| 117 | 1 285 |
| 118 | 1 320 |
| 119 | 1 360 |
| 120 | 1 400 |
| 121 | 1 450 |
| 122 | 1 500 |
| 123 | 1 550 |
| 124 | 1 600 |
| 125 | 1 650 |
| 126 | 1 700 |
| 127 | 1 750 |
| 128 | 1 800 |
| 129 | 1 850 |
| 130 | 1 900 |
| 131 | 1 950 |
| 132 | 2 000 |
| 133 | 2 060 |
| 134 | 2 120 |
| 135 | 2 180 |
| 136 | 2 240 |
| 137 | 2 300 |
| 138 | 2 360 |
| 139 | 2 430 |
| 140 | 2 500 |
| 141 | 2 575 |
| 142 | 2 650 |
| 143 | 2 725 |
| 144 | 2 800 |
| 145 | 2 900 |
| 146 | 3 000 |
| 147 | 3 075 |
| 148 | 3 150 |
| 149 | 3 250 |
| 150 | 3 350 |
| 151 | 3 450 |
| 152 | 3 550 |
| 153 | 3 650 |
| 154 | 3 750 |
| 155 | 3 875 |
| 156 | 4 000 |
| 157 | 4 125 |
| 158 | 4 250 |
| 159 | 4 375 |
| 160 | 4 500 |
| 161 | 4 625 |
| 162 | 4 750 |
| 163 | 4 875 |
| 164 | 5 000 |
| 165 | 5 150 |
| 166 | 5 300 |
| 167 | 5 450 |
| 168 | 5 600 |
| 169 | 5 800 |
| 170 | 6 000 |
| 171 | 6 150 |
| 172 | 6 300 |
| 173 | 6 500 |
| 174 | 6 700 |
| 175 | 6 900 |
| 176 | 7 100 |
| 177 | 7 300 |
| 178 | 7 500 |
| 179 | 7 750 |
| 180 | 8 000 |
| 181 | 8 250 |
| 182 | 8 500 |
| 183 | 8 750 |
| 184 | 9 000 |
| 185 | 9 250 |
| 186 | 9 500 |
| 187 | 9 750 |
| 188 | 10 000 |
| 189 | 10 300 |
| 190 | 10 600 |
| 191 | 10 900 |
| 192 | 11 200 |
| 193 | 11 500 |
| 194 | 11 800 |
| 195 | 12 150 |
| 196 | 12 500 |
| 197 | 12 850 |
| 198 | 13 200 |
| 199 | 13 600 |
| 200 | 14 000 |

LI

kg

1

46,2

2

47,5

3

48,7

4

50

5

51,5

6

53

7

54,5

8

56

9

58

10

60

11

61,5

12

63

13

65

14

67

15

69

16

71

17

73

18

75

19

77,5

20

80

21

82,5

22

85

23

87,5

24

90

25

92,5

26

95

27

97,5

28

100

29

103

30

106

31

109

32

112

33

115

34

118

35

121

36

125

37

128

38

132

39

136

40

140

41

145

42

150

43

155

44

160

45

165

46

170

47

175

48

180

49

185

50

190

51

195

52

200

53

206

54

212

55

218

56

224

57

230

58

236

59

243

60

250

61

257

62

265

63

272

64

280

65

290

66

300

67

307

68

315

69

325

70

335

71

345

72

355

73

365

74

375

75

387

76

400

77

412

78

425

79

437

80

450

81

462

82

475

83

487

84

500

85

515

86

530

87

545

88

560

89

580

90

600

91

615

92

630

93

650

94

670

95

690

96

710

97

730

98

750

99

775

100

800

101

825

102

850

103

875

104

900

105

925

106

950

107

975

108

1 000

109

1 030

110

1 060

111

1 090

112

1 120

113

1 150

114

1 180

115

1 215

116

1 250

117

1 285

118

1 320

119

1 360

120

1 400

121

1 450

122

1 500

123

1 550

124

1 600

125

1 650

126

1 700

127

1 750

128

1 800

129

1 850

130

1 900

131

1 950

132

2 000

133

2 060

134

2 120

135

2 180

136

2 240

137

2 300

138

2 360

139

2 430

140

2 500

141

2 575

142

2 650

143

2 725

144

2 800

145

2 900

146

3 000

147

3 075

148

3 150

149

3 250

150

3 350

151

3 450

152

3 550

153

3 650

154

3 750

155

3 875

156

4 000

157

4 125

158

4 250

159

4 375

160

4 500

161

4 625

162

4 750

163

4 875

164

5 000

165

5 150

166

5 300

167

5 450

168

5 600

169

5 800

170

6 000

171

6 150

172

6 300

173

6 500

174

6 700

175

6 900

176

7 100

177

7 300

178

7 500

179

7 750

180

8 000

181

8 250

182

8 500

183

8 750

184

9 000

185

9 250

186

9 500

187

9 750

188

10 000

189

10 300

190

10 600

191

10 900

192

11 200

193

11 500

194

11 800

195

12 150

196

12 500

197

12 850

198

13 200

199

13 600

200

14 000

---

PRILOGA 5

Teoretično platišče, zunanji premer in nazivna širina preseka pnevmatik z nekaterimi oznakami velikosti

Preglednica 1

Kmetijska krmiljena kolesa – običajni in majhni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4,00 - 9 | 3 | 112 | 460 | 229 |
| 4,00 - 12 | 3 | 112 | 535 | 305 |
| 4,00 - 15 | 3 | 112 | 610 | 381 |
| 4,00 - 16 | 3 | 112 | 630 | 406 |
| 4,00 - 19 | 3 | 112 | 712 | 483 |
| 4,50 - 10 | 3 | 121 | 505 | 254 |
| 4,50 - 16 | 3 | 122 | 655 | 406 |
| 4,50 - 19 | 3 | 122 | 736 | 483 |
| 5,00 - 10 | 3 | 130 | 530 | 254 |
| 5,00 - 12 | 3 | 130 | 580 | 305 |
| 5,00 - 15 | 4 | 140 | 655 | 381 |
| 5,00 - 16 | 4 | 140 | 680 | 406 |
| 5,50 - 16 | 4 | 150 | 710 | 406 |
| 6,00 - 14 | 5 | 169 | 688 | 356 |
| 6,00 - 16 | 4,5 | 165 | 735 | 406 |
| 6,00 - 18 | 4 | 160 | 790 | 457 |
| 6,00 - 19 | 4,5 | 165 | 814 | 483 |
| 6,00 - 20 | 4,5 | 165 | 840 | 508 |
| 6,50 - 10 | 4,5 | 175 | 608 | 254 |
| 6,50 - 16 | 4,5 | 175 | 760 | 406 |
| 6,50 - 20 | 4,5 | 175 | 865 | 508 |
| 7,50 - 16 | 5,5 | 205 | 805 | 406 |
| 7,50 - 18 | 5,5 | 205 | 860 | 457 |
| 7,50 - 20 | 5,5 | 205 | 915 | 508 |
| 8,00 - 16 | 5,5 | 211 | 813 | 406 |
| 9,00 - 16 | 6 | 234 | 855 | 406 |
| 9,50 - 20 | 7 | 254 | 978 | 508 |
| 10,00 - 16 | 8 | 274 | 895 | 406 |
| 11,00 - 16 | 10 | 315 | 965 | 406 |
| 11,00 - 24 | 10 | 315 | 1 170 | 610 |
| Višina majhnega preseka |
| 7,5L - 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 8,25/85 - 15 | 6 | 210 | 745 | 381 |
| 9,5L - 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 9,5/85 - 15 | 8 | 240 | 785 | 381 |
| 11L - 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 11,5/75 - 15 | 8 | 280 | 815 | 381 |
| 7,5L - 16 | 6 | 208 | 746 | 406 |
| 11L - 16 | 8 | 279 | 840 | 406 |
| 14L - 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,0/80 - 16,1 | 11 | 360 | 985 | 409 |
| 14,5/75 - 16,1 | 11 | 373 | 940 | 409 |
| 16,5L - 16,1 | 14 | 419 | 1 072 | 409 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

4,00 - 9

3

112

460

229

4,00 - 12

3

112

535

305

4,00 - 15

3

112

610

381

4,00 - 16

3

112

630

406

4,00 - 19

3

112

712

483

4,50 - 10

3

121

505

254

4,50 - 16

3

122

655

406

4,50 - 19

3

122

736

483

5,00 - 10

3

130

530

254

5,00 - 12

3

130

580

305

5,00 - 15

4

140

655

381

5,00 - 16

4

140

680

406

5,50 - 16

4

150

710

406

6,00 - 14

5

169

688

356

6,00 - 16

4,5

165

735

406

6,00 - 18

4

160

790

457

6,00 - 19

4,5

165

814

483

6,00 - 20

4,5

165

840

508

6,50 - 10

4,5

175

608

254

6,50 - 16

4,5

175

760

406

6,50 - 20

4,5

175

865

508

7,50 - 16

5,5

205

805

406

7,50 - 18

5,5

205

860

457

7,50 - 20

5,5

205

915

508

8,00 - 16

5,5

211

813

406

9,00 - 16

6

234

855

406

9,50 - 20

7

254

978

508

10,00 - 16

8

274

895

406

11,00 - 16

10

315

965

406

11,00 - 24

10

315

1 170

610

Višina majhnega preseka

7,5L - 15

6

210

745

381

8,25/85 - 15

6

210

745

381

9,5L - 15

8

240

785

381

9,5/85 - 15

8

240

785

381

11L - 15

8

280

815

381

11,5/75 - 15

8

280

815

381

7,5L - 16

6

208

746

406

11L - 16

8

279

840

406

14L - 16,1

11

360

985

409

14,0/80 - 16,1

11

360

985

409

14,5/75 - 16,1

11

373

940

409

16,5L - 16,1

14

419

1 072

409

Opombe:

| 1. | Pnevmatike za krmiljena kolesa kmetijskih vozil so označene s pripono „Front“ za oznako velikosti pnevmatike (npr. 4.00 - 9 Front) ali z eno od naslednjih dodatnih oznak na bočnicah pnevmatike: „F-1“ ali „F-2“. |
| --- | --- |

1.

Pnevmatike za krmiljena kolesa kmetijskih vozil so označene s pripono „Front“ za oznako velikosti pnevmatike (npr. 4.00 - 9 Front) ali z eno od naslednjih dodatnih oznak na bočnicah pnevmatike: „F-1“ ali „F-2“.

| 2. | Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 4.00R9). |
| --- | --- |

2.

Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 4.00R9).

Preglednica 2 (1 od 3)

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev – običajni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radialna | Diagonalna | Radialna | Diagonalna |
| 4,00 - 7 | 3 | | 112 | | 410 | 178 |
| 4,00 - 8 | 3 | | 112 | | 435 | 203 |
| 4,00 - 9 | 3 | | 112 | | 460 | 229 |
| 4,00-10 | 3 | | 112 | | 485 | 254 |
| 4,00-12 | 3 | | 112 | | 535 | 305 |
| 4,00-18 | 3 | | 112 | | 690 | 457 |
| 4,00-12 | 3 | | 121 | | 505 | 254 |
| 5,0 -10 | 4 | | 135 | | 505 | 254 |
| 5,00-10 | 3 | | 130 | | 530 | 254 |
| 5,00-12 | 4 | | 145 | | 580 | 305 |
| 5,00-15 | 4 | | 145 | | 645 | 381 |
| 6,00-12 | 4 | | 160 | | 635 | 305 |
| 6,00-16 | 4 | | 160 | | 735 | 406 |
| 6,5-15 | 5 | | 167 | | 685 | 381 |
| 6,50-16 | 5 | | 175 | | 760 | 406 |
| 7,50-18 | 5,5 | | 205 | | 860 | 457 |
| 8,00-20 | 6 | | 220 | | 965 | 508 |
| 5-12 | 4 | | 127 | | 545 | 305 |
| 5-14 | 4 | | 127 | | 595 | 356 |
| 5-26 | 4 | | 127 | | 900 | 660 |
| 6-10 | 5 | | 157 | | 550 | 254 |
| 6-12 | 5 | | 157 | | 600 | 305 |
| 6-14 | 5 | | 157 | | 650 | 356 |
| 7-14 | 5 | | 173 | | 690 | 356 |
| 7-16 | 6 | | 183 | | 740 | 406 |
| 8-16 | 6 | | 201 | | 790 | 406 |
| 8-18 | 7 | | 211 | | 840 | 457 |
| 7,2-20 | 6 | | 183 | | 845 | 508 |
| 7,2-24 | 6 | | 183 | | 945 | 610 |
| 7,2-30 | 6 | | 183 | | 1 095 | 762 |
| 7,2-36 | 6 | | 183 | | 1 250 | 914 |
| 7,2-40 | 6 | | 183 | | 1 350 | 1 016 |
| 8,3-16 | 7 | | 211 | | 790 | 406 |
| 8,3-20 | 7 | | 211 | | 890 | 508 |
| 8,3-22 | 7 | | 211 | | 940 | 559 |
| 8,3-24 | 7 | 211 | 211 | 985 | 995 | 610 |
| 8,3-26 | 7 | | 211 | | 1 045 | 660 |
| 8,3-28 | 7 | | 211 | | 1 095 | 711 |
| 8,3-32 | 7 | 211 | 211 | 1 190 | 1 195 | 813 |
| 8,3-36 | 7 | 211 | 211 | 1 290 | 1 300 | 914 |
| 8,3-38 | 7 | | 211 | | 1 350 | 965 |
| 8,3-42 | 7 | 211 | 211 | 1 440 | 1 450 | 1 067 |
| 8,3-44 | 7 | 211 | 211 | 1 495 | 1 500 | 1 118 |
| 9,5-16 | 8 | | 241 | | 845 | 406 |
| 9,5-18 | 8 | | 241 | | 895 | 457 |
| 9,5-20 | 8 | 241 | 241 | 940 | 945 | 508 |
| 9,5-22 | 8 | | 241 | | 995 | 559 |
| 9,5-24 | 8 | 241 | 241 | 1 040 | 1 050 | 610 |
| 9,5-26 | 8 | | 241 | | 1 100 | 660 |
| 9,5-28 | 8 | 241 | | 1 140 | | 711 |
| 9,5-32 | 8 | | 241 | | 1 250 | 813 |
| 9,5-36 | 8 | 241 | 241 | 1 345 | 1 355 | 914 |
| 9,5-38 | 8 | | 241 | | 1 405 | 965 |
| 9,5-42 | 8 | | 241 | | 1 505 | 1 067 |
| 9,5-44 | 8 | 241 | 241 | 1 550 | 1 555 | 1 118 |
| 9,5-48 | 8 | 241 | 241 | 1 650 | 1 655 | 1 219 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

Radialna

Diagonalna

Radialna

Diagonalna

4,00 - 7

3

112

410

178

4,00 - 8

3

112

435

203

4,00 - 9

3

112

460

229

4,00-10

3

112

485

254

4,00-12

3

112

535

305

4,00-18

3

112

690

457

4,00-12

3

121

505

254

5,0 -10

4

135

505

254

5,00-10

3

130

530

254

5,00-12

4

145

580

305

5,00-15

4

145

645

381

6,00-12

4

160

635

305

6,00-16

4

160

735

406

6,5-15

5

167

685

381

6,50-16

5

175

760

406

7,50-18

5,5

205

860

457

8,00-20

6

220

965

508

5-12

4

127

545

305

5-14

4

127

595

356

5-26

4

127

900

660

6-10

5

157

550

254

6-12

5

157

600

305

6-14

5

157

650

356

7-14

5

173

690

356

7-16

6

183

740

406

8-16

6

201

790

406

8-18

7

211

840

457

7,2-20

6

183

845

508

7,2-24

6

183

945

610

7,2-30

6

183

1 095

762

7,2-36

6

183

1 250

914

7,2-40

6

183

1 350

1 016

8,3-16

7

211

790

406

8,3-20

7

211

890

508

8,3-22

7

211

940

559

8,3-24

7

211

211

985

995

610

8,3-26

7

211

1 045

660

8,3-28

7

211

1 095

711

8,3-32

7

211

211

1 190

1 195

813

8,3-36

7

211

211

1 290

1 300

914

8,3-38

7

211

1 350

965

8,3-42

7

211

211

1 440

1 450

1 067

8,3-44

7

211

211

1 495

1 500

1 118

9,5-16

8

241

845

406

9,5-18

8

241

895

457

9,5-20

8

241

241

940

945

508

9,5-22

8

241

995

559

9,5-24

8

241

241

1 040

1 050

610

9,5-26

8

241

1 100

660

9,5-28

8

241

1 140

711

9,5-32

8

241

1 250

813

9,5-36

8

241

241

1 345

1 355

914

9,5-38

8

241

1 405

965

9,5-42

8

241

1 505

1 067

9,5-44

8

241

241

1 550

1 555

1 118

9,5-48

8

241

241

1 650

1 655

1 219

Preglednica 2 (2 od 3)

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev – običajni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radialna | Diagonalna | Radialna | Diagonalna |
| 11,2-18 | 10 | | 284 | | 955 | 457 |
| 11,2-20 | 10 | 284 | 284 | 995 | 1 005 | 508 |
| 11,2-24 | 10 | 284 | 284 | 1 095 | 1 105 | 610 |
| 11,2-26 | 10 | | 284 | | 1 155 | 660 |
| 11,2-28 | 10 | 284 | 284 | 1 200 | 1 205 | 711 |
| 11,2-36 | 10 | 284 | 284 | 1 400 | 1 410 | 914 |
| 11,2-38 | 10 | 284 | 284 | 1 455 | 1 460 | 965 |
| 11,2-42 | 10 | 284 | | 1 555 | | 1 067 |
| 11,2-44 | 10 | 284 | | 1 610 | | 1 118 |
| 11,2-48 | 10 | 284 | | 1 710 | | 1 219 |
| 12,4-16 | 11 | | 315 | | 956 | 406 |
| 12,4-20 | 11 | 315 | | 1 045 | | 508 |
| 12,4-24 | 11 | 315 | 315 | 1 145 | 1 160 | 610 |
| 12,4-26 | 11 | | 315 | | 1 210 | 660 |
| 12,4-28 | 11 | 315 | 315 | 1 250 | 1 260 | 711 |
| 12,4-30 | 11 | | 315 | | 1 310 | 762 |
| 12,4-32 | 11 | 315 | 315 | 1 350 | 1 360 | 813 |
| 12,4-36 | 11 | 315 | 315 | 1 450 | 1 465 | 914 |
| 12,4-38 | 11 | 315 | 315 | 1 500 | 1 515 | 965 |
| 12,4-42 | 11 | | 315 | | 1 615 | 1 067 |
| 12,4-46 | 11 | 315 | | 1 705 | | 1 168 |
| 12,4-52 | 11 | 315 | | 1 860 | | 1 321 |
| 13,6-16 | 12 | | 345 | | 1 005 | 406 |
| 13,6-24 | 12 | 345 | 345 | 1 190 | 1 210 | 610 |
| 13,6-26 | 12 | 345 | 345 | 1 260 | 1 260 | 660 |
| 13,6-28 | 12 | 345 | 345 | 1 295 | 1 310 | 711 |
| 13,6-36 | 12 | 345 | 345 | 1 500 | 1 515 | 914 |
| 13,6-38 | 12 | 345 | 345 | 1 550 | 1 565 | 965 |
| 13,6-48 | 12 | 345 | | 1 805 | | 1 219 |
| 13,9-36 | 12 | | 353 | | 1 478 | 965 |
| 14,9/80-24 | 12 | | 368 | | 1 215 | 610 |
| 14,9-20 | 13 | | 378 | | 1 165 | 508 |
| 14,9-24 | 13 | 378 | 378 | 1 245 | 1 265 | 610 |
| 14,9-26 | 13 | 378 | 378 | 1 295 | 1 315 | 660 |
| 14,9-28 | 13 | 378 | 378 | 1 350 | 1 365 | 711 |
| 14,9-30 | 13 | 378 | 378 | 1 400 | 1 415 | 762 |
| 14,9-38 | 13 | 378 | 378 | 1 600 | 1 615 | 965 |
| 14,9-46 | 13 | 378 | | 1 824 | | 1 168 |
| 15,5-38 | 14 | 394 | 394 | 1 565 | 1 570 | 965 |
| 16,9-24 | 15 | 429 | 429 | 1 320 | 1 335 | 610 |
| 16,9-26 | 15 | 429 | 429 | 1 370 | 1 385 | 660 |
| 16,9-28 | 15 | 429 | 429 | 1 420 | 1 435 | 711 |
| 16,9-30 | 15 | 429 | 429 | 1 475 | 1 485 | 762 |
| 16,9-34 | 15 | 429 | 429 | 1 575 | 1 585 | 864 |
| 16,9-38 | 15 | 429 | 429 | 1 675 | 1 690 | 965 |
| 16,9-42 | 15 | 429 | | 1 775 | | 1 067 |
| 18,4-16.1 | 16 | | 467 | | 1 137 | 409 |
| 18,4-24 | 16 | 467 | 467 | 1 395 | 1 400 | 610 |
| 18,4-26 | 16 | 467 | 467 | 1 440 | 1 450 | 660 |
| 18,4-28 | 16 | 467 | 467 | 1 490 | 1 501 | 711 |
| 18,4-30 | 16 | 467 | 467 | 1 545 | 1 550 | 762 |
| 18,4-34 | 16 | 467 | 467 | 1 645 | 1 650 | 864 |
| 18,4-38 | 16 | 467 | 467 | 1 750 | 1 750 | 965 |
| 18,4-42 | 16 | 467 | 467 | 1 850 | 1 850 | 1 067 |
| 18,4-46 | 16 | 467 | | 1 958 | | 1 168 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

Radialna

Diagonalna

Radialna

Diagonalna

11,2-18

10

284

955

457

11,2-20

10

284

284

995

1 005

508

11,2-24

10

284

284

1 095

1 105

610

11,2-26

10

284

1 155

660

11,2-28

10

284

284

1 200

1 205

711

11,2-36

10

284

284

1 400

1 410

914

11,2-38

10

284

284

1 455

1 460

965

11,2-42

10

284

1 555

1 067

11,2-44

10

284

1 610

1 118

11,2-48

10

284

1 710

1 219

12,4-16

11

315

956

406

12,4-20

11

315

1 045

508

12,4-24

11

315

315

1 145

1 160

610

12,4-26

11

315

1 210

660

12,4-28

11

315

315

1 250

1 260

711

12,4-30

11

315

1 310

762

12,4-32

11

315

315

1 350

1 360

813

12,4-36

11

315

315

1 450

1 465

914

12,4-38

11

315

315

1 500

1 515

965

12,4-42

11

315

1 615

1 067

12,4-46

11

315

1 705

1 168

12,4-52

11

315

1 860

1 321

13,6-16

12

345

1 005

406

13,6-24

12

345

345

1 190

1 210

610

13,6-26

12

345

345

1 260

1 260

660

13,6-28

12

345

345

1 295

1 310

711

13,6-36

12

345

345

1 500

1 515

914

13,6-38

12

345

345

1 550

1 565

965

13,6-48

12

345

1 805

1 219

13,9-36

12

353

1 478

965

14,9/80-24

12

368

1 215

610

14,9-20

13

378

1 165

508

14,9-24

13

378

378

1 245

1 265

610

14,9-26

13

378

378

1 295

1 315

660

14,9-28

13

378

378

1 350

1 365

711

14,9-30

13

378

378

1 400

1 415

762

14,9-38

13

378

378

1 600

1 615

965

14,9-46

13

378

1 824

1 168

15,5-38

14

394

394

1 565

1 570

965

16,9-24

15

429

429

1 320

1 335

610

16,9-26

15

429

429

1 370

1 385

660

16,9-28

15

429

429

1 420

1 435

711

16,9-30

15

429

429

1 475

1 485

762

16,9-34

15

429

429

1 575

1 585

864

16,9-38

15

429

429

1 675

1 690

965

16,9-42

15

429

1 775

1 067

18,4-16.1

16

467

1 137

409

18,4-24

16

467

467

1 395

1 400

610

18,4-26

16

467

467

1 440

1 450

660

18,4-28

16

467

467

1 490

1 501

711

18,4-30

16

467

467

1 545

1 550

762

18,4-34

16

467

467

1 645

1 650

864

18,4-38

16

467

467

1 750

1 750

965

18,4-42

16

467

467

1 850

1 850

1 067

18,4-46

16

467

1 958

1 168

Preglednica 2 (3 od 3)

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev – običajni in majhni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Radialna | Diagonalna | Radialna | Diagonalna |
| 20,8-34 | 18 | 528 | 528 | 1 735 | 1 735 | 864 |
| 20,8-38 | 18 | 528 | 528 | 1 835 | 1 835 | 965 |
| 20,8-42 | 18 | 528 | 528 | 1 935 | 1 935 | 1 067 |
| 23,1-26 | 20 | 587 | 587 | 1 605 | 1 605 | 660 |
| 23,1-30 | 20 | 587 | 587 | 1 700 | 1 705 | 762 |
| 23,1-34 | 20 | 587 | 587 | 1 800 | 1 805 | 864 |
| 24,5-32 | 21 | 622 | 622 | 1 800 | 1 805 | 813 |
| Višina majhnega preseka |
| 7,5L-15 | 6 | | 210 | | 745 | 381 |
| 14,9LR-20 | 13 | 378 | | 1 100 | | 508 |
| 17,5L-24 | 15 | 445 | 445 | 1 241 | 1 265 | 610 |
| 19,5L-24 | 17 | 495 | 495 | 1 314 | 1 339 | 610 |
| 21L-24 | 18 | | 533 | | 1 402 | 610 |
| 28,1-26 | 25 | | 714 | | 1 615 | 660 |
| 28L-26 | 25 | 719 | 714 | 1 607 | 1 615 | 660 |
| 30,5L-32 | 27 | 775 | 775 | 1 820 | 1 820 | 813 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

Radialna

Diagonalna

Radialna

Diagonalna

20,8-34

18

528

528

1 735

1 735

864

20,8-38

18

528

528

1 835

1 835

965

20,8-42

18

528

528

1 935

1 935

1 067

23,1-26

20

587

587

1 605

1 605

660

23,1-30

20

587

587

1 700

1 705

762

23,1-34

20

587

587

1 800

1 805

864

24,5-32

21

622

622

1 800

1 805

813

Višina majhnega preseka

7,5L-15

6

210

745

381

14,9LR-20

13

378

1 100

508

17,5L-24

15

445

445

1 241

1 265

610

19,5L-24

17

495

495

1 314

1 339

610

21L-24

18

533

1 402

610

28,1-26

25

714

1 615

660

28L-26

25

719

714

1 607

1 615

660

30,5L-32

27

775

775

1 820

1 820

813

Opombe:

| 1. | Oznaka velikosti pnevmatike se lahko dopolni z dodatno številko, npr.: 23,1/18-26
  namesto 23,1-26. |
| --- | --- |

1.

Oznaka velikosti pnevmatike se lahko dopolni z dodatno številko, npr.: 23,1/18-26

namesto 23,1-26.

| 2. | Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 23.1R26). |
| --- | --- |

2.

Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 23.1R26).

| 3. | Koeficient za izračun celotne širine: + 8 %. |
| --- | --- |

3.

Koeficient za izračun celotne širine: + 8 %.

Preglednica 3

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev – majhni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 11,2/78-28 | 10 | 296 | 1 180 | 711 |
| 12,4/78-28 | 11 | 327 | 1 240 | 711 |
| 12,4/78-36 | 11 | 327 | 1 440 | 914 |
| 13,6/78-28 | 12 | 367 | 1 285 | 711 |
| 13,6/78-36 | 12 | 367 | 1 490 | 914 |
| 14,9/78-28 | 13 | 400 | 1 345 | 711 |
| 16,9/78-28 | 15 | 452 | 1 410 | 711 |
| 16,9/78-30 | 15 | 452 | 1 460 | 762 |
| 16,9/78-34 | 15 | 452 | 1 560 | 864 |
| 16,9/78-38 | 15 | 452 | 1 665 | 965 |
| 18,4/78-30 | 16 | 490 | 1 525 | 762 |
| 18,4/78-38 | 16 | 490 | 1 730 | 965 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

11,2/78-28

10

296

1 180

711

12,4/78-28

11

327

1 240

711

12,4/78-36

11

327

1 440

914

13,6/78-28

12

367

1 285

711

13,6/78-36

12

367

1 490

914

14,9/78-28

13

400

1 345

711

16,9/78-28

15

452

1 410

711

16,9/78-30

15

452

1 460

762

16,9/78-34

15

452

1 560

864

16,9/78-38

15

452

1 665

965

18,4/78-30

16

490

1 525

762

18,4/78-38

16

490

1 730

965

Preglednica 4

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev – majhni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 300/70R20 | 9 | 295 | 952 | 508 |
| 320/70R20 | 10 | 319 | 982 | 508 |
| 320/70R24 | 10 | 319 | 1 094 | 610 |
| 320/70R28 | 10 | 319 | 1 189 | 711 |
| 360/70R20 | 11 | 357 | 1 042 | 508 |
| 360/70R24 | 11 | 357 | 1 152 | 610 |
| 360/70R28 | 11 | 357 | 1 251 | 711 |
| 380/70R20 | 12 | 380 | 1 082 | 508 |
| 380/70R24 | 12 | 380 | 1 190 | 610 |
| 380/70R28 | 12 | 380 | 1 293 | 711 |
| 420/70R24 | 13 | 418 | 1 248 | 610 |
| 420/70R28 | 13 | 418 | 1 349 | 711 |
| 420/70R30 | 13 | 418 | 1 398 | 762 |
| 480/70R24 | 15 | 479 | 1 316 | 610 |
| 480/70R26 | 15 | 479 | 1 372 | 660 |
| 480/70R28 | 15 | 479 | 1 421 | 711 |
| 480/70R30 | 15 | 479 | 1 478 | 762 |
| 480/70R34 | 15 | 479 | 1 580 | 864 |
| 480/70R38 | 15 | 479 | 1 681 | 965 |
| 520/70R26 | 16 | 516 | 1 456 | 660 |
| 520/70R30 | 16 | 516 | 1 536 | 762 |
| 520/70R34 | 16 | 516 | 1 640 | 864 |
| 520/70R38 | 16 | 516 | 1 749 | 965 |
| 580/70R38 | 18 | 577 | 1 827 | 965 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

300/70R20

9

295

952

508

320/70R20

10

319

982

508

320/70R24

10

319

1 094

610

320/70R28

10

319

1 189

711

360/70R20

11

357

1 042

508

360/70R24

11

357

1 152

610

360/70R28

11

357

1 251

711

380/70R20

12

380

1 082

508

380/70R24

12

380

1 190

610

380/70R28

12

380

1 293

711

420/70R24

13

418

1 248

610

420/70R28

13

418

1 349

711

420/70R30

13

418

1 398

762

480/70R24

15

479

1 316

610

480/70R26

15

479

1 372

660

480/70R28

15

479

1 421

711

480/70R30

15

479

1 478

762

480/70R34

15

479

1 580

864

480/70R38

15

479

1 681

965

520/70R26

16

516

1 456

660

520/70R30

16

516

1 536

762

520/70R34

16

516

1 640

864

520/70R38

16

516

1 749

965

580/70R38

18

577

1 827

965

Preglednica 5

Pnevmatike za kmetijske priključke – običajni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1) | Celotni premer (D) | Nazivni premer platišča (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) | (mm) | (mm) |
| 125 - 15 IMP | 3,5 | 127 | 590 | | 381 |
| 140 - 6 IMP | 4,5 | 135 | 315 | | 152 |
| 165 - 15 IMP | 4,5 | 167 | 650 | | 381 |
| 2,50 - 4 IMP | 1,75 | 68 | 225 | | 102 |
| 2,75 - 4 IMP | 1,75 | 70 | 234 | | 102 |
| 2,50 - 8 IMP | 1,5 | 68 | 338 | | 203 |
| 3,00 - 4 IMP | 2,5 | 90 | 265 | | 102 |
| 3,00 - 8 IMP | 2,5 | 90 | 367 | | 203 |
| 3,00 - 10 IMP | 2,5 | 90 | 418 | | 254 |
| 3,25 - 8 IMP | 2,10 | 84 | 366 | | 203 |
| 3,25 - 16 IMP | 1,85 | 88 | 590 | | 406 |
| 4,10/3,50-4 IMP | 2,10 | 89 | 272 | | 101 |
| 3,50 - 5 IMP | 3 | 95 | 292 | | 127 |
| 3,50 - 6 IMP | 2,5 | 100 | 343 | | 152 |
| 3,50 - 8 IMP | 2,5 | 100 | 393 | | 203 |
| 3,50 - 16 IMP | 1,85 | 92 | 590 | | 406 |
| 4,00 - 4 IMP | 3 | 114 | 313 | | 102 |
| 4,00 - 5 IMP | 3 | 102 | 310 | | 127 |
| 4,00 - 6 IMP | 3 | 114 | 374 | | 152 |
| 4,00 - 8 IMP | 3 | 112 | 418 | 425 | 203 |
| 4,00 - 9 IMP | 3 | 112 | 443 | 460 | 229 |
| 4,0 - 10 IMP | 3 | 114 | 455 | 465 | 254 |
| 4,00 - 10 IMP | 3 | 114 | 465 | 475 | 254 |
| 4,00 - 12 IMP | 3 | 112 | 519 | 536 | 305 |
| 4,00 - 15 IMP | 3 | 112 | 595 | 612 | 381 |
| 4,00 - 16 IMP | 3 | 114 | 608 | | 406 |
| 4,00 - 18 IMP | 3 | 112 | 672 | 688 | 457 |
| 4,00 - 19 IMP | 3 | 114 | 672 | | 483 |
| 4,00 - 21 IMP | 3 | 112 | 694 | | 533 |
| 4,00/4,50 - 21 IMP | | 110 | 765 | | 533 |
| 4,10 - 4 IMP | 3,25 | 102 | 765 | | 102 |
| 4,10 - 6 IMP | 3,25 | 102 | 268 | | 152 |
| 4,50 - 9 IMP | 3 | 124 | 319 | | 229 |
| 4,50 - 14 IMP | 3 | 124 | 466 | | 356 |
| 4,50 - 16 IMP | 3 | 123 | 593 | | 406 |
| 4,50 - 19 IMP | 3 | 124 | 720 | 733 | 483 |
| 4,80 - 8 IMP | 3,75 | 121 | 423 | 449 | 203 |
| 5,00 - 8 IMP | 4 | 145 | 467 | | 203 |
| 5,00 - 9 IMP | 3,5 | 141 | 497 | | 229 |
| 5,0 - 10 IMP | 4 | 145 | 505 | 517 | 254 |
| 5,0 - 12 IMP | 4 | 145 | 566 | | 305 |
| 5,00 - 12 IMP | 4 | 145 | 567 | 580 | 305 |
| 5,00 - 14 IMP | 4 | 145 | 618 | 631 | 356 |
| 5,0 - 15 IMP | 4 | 145 | 642 | | 381 |
| 5,00 - 15 IMP | 3 | 130 | 639 | 655 | 381 |
| 5,00 - 16 IMP | 4 | 145 | 669 | | 406 |
| 5,00/5,25 - 21 IMP | 3 | 136 | 824 | | 533 |
| 5,50 - 16 IMP | 4 | 150 | 685 | 703 | 406 |
| 5,70 - 12 IMP | 4,5 | 146 | 570 | | 305 |
| 5,70 - 15 IMP | 4,5 | 146 | 647 | | 381 |
| 5,90 - 15 IMP | 4 | 150 | 665 | 681 | 381 |
| 6 - 6 IMP | 4 | 145 | 425 | | 152 |
| 6,00 - 9 IMP | 4,5 | 169 | 543 | 556 | 229 |
| 6 - 12 IMP | 5 | 145 | 585 | | 305 |
| 6,0 - 12 IMP | 5 | 155 | 569 | | 305 |
| 6,00 - 12 IMP | 5 | 152 | 579 | | 305 |
| 6,00 - 16 IMP | 4 | 158 | 712 | 729 | 406 |
| 6,00 - 19 IMP | 4,5 | 169 | 810 | | 483 |
| 6,00 - 20 IMP | 4,5 | 169 | 830 | | 508 |
| 6,40 - 15 IMP | 4,5 | 163 | 684 | | 381 |
| 6,5 - 15 IMP | 5 | 163 | 674 | | 381 |
| 6,50 - 10 IMP | 5 | 178 | 597 | | 254 |
| 6,50 - 16 IMP | 4,5 | 173 | 735 | 754 | 406 |
| 6,50 - 20 IMP | 5 | 176 | 850 | | 508 |
| 6,70 - 15 IMP | 4,5 | 182 | 704 | 720 | 381 |
| 6,90 - 9 IMP | 5,5 | 175 | 545 | | 229 |
| 7,00- 12 IMP | 5 | 187 | 667 | 685 | 305 |
| 7,00 - 14 IMP | 5 | 170 | 691 | | 356 |
| 7,00 - 15 IMP | 5,5 | 200 | 744 | | 381 |
| 7,00 - 16 IMP | 5,5 | 200 | 769 | | 406 |
| 7,00 - 18 IMP | 5,5 | 200 | 820 | | 457 |
| 7,00 - 19 IMP | 5,5 | 200 | 845 | | 483 |
| 7,50 - 10 IMP | 6 | 214 | 634 | 649 | 254 |
| 7,50 - 14 IMP | 5,5 | 194 | 686 | | 356 |
| 7,50 - 15 IMP | 6 | 215 | 808 | | 381 |
| 7,50 - 16 IMP | 5,5 | 202 | 785 | 801 | 406 |
| 7,50 - 18 IMP | 5,5 | 202 | 836 | 852 | 457 |
| 7,50 - 20 IMP | 5,5 | 202 | 887 | 903 | 508 |
| 7,50 - 24 IMP | 5,5 | 202 | 989 | 1 013 | 610 |
| 7,60 - 15 IMP | 5,5 | 193 | 734 | 751 | 381 |
| 8 - 16 IMP | 6 | 211 | 795 | | 406 |
| 8,00 - 6 IMP | 7 | 203 | 452 | | 152 |
| 8,00 - 12 IMP | 5 | 214 | 710 | | 305 |
| 8,00 - 16 IMP | 6 | 206 | 808 | | 406 |
| 8,00 - 19 IMP | 6 | 214 | 888 | | 483 |
| 8,00 - 20 IMP | 6 | 214 | 945 | | 508 |
| 8,25 - 15 IMP | 6,5 | 237 | 835 | | 381 |
| 8,25 - 16 IMP | 6 | 229 | 832 | | 406 |
| 8,25 - 20 IMP | 6 | 229 | 934 | | 508 |
| 9,00 - 10 IMP | 6 | 234 | 696 | | 254 |
| 9,00 - 13 IMP | 5,5 | 247 | 814 | | 330 |
| 9,00- 15 IMP | 5,5 | 247 | 850 | | 381 |
| 9,00 - 16 IMP | 6 | 234 | 48 | | 406 |
| 9,00 - 24 IMP | 8 | 272 | 1 094 | | 610 |
| 10,00 - 12 IMP | 6,5 | 262 | 790 | | 305 |
| 10,00 - 15 IMP | 8 | 274 | 853 | | 381 |
| 10,00 - 16 IMP | 8 | 274 | 895 | | 406 |
| 10,50 - 16 IMP | 6,5 | 280 | 955 | | 406 |
| 11,00 - 12 IMP | 6,5 | 277 | 835 | | 305 |
| 11,00 - 16 IMP | 6,5 | 277 | 937 | | 406 |
| 11,0 - 20 IMP | 9 | 285 | 950 | | 508 |
| 11,25 - 24 IMP | 10 | 325 | 1 171 | | 610 |
| 11,25 - 28 IMP | 10 | 325 | 1 273 | | 711 |
| 11,5 - 24 IMP | 10 | 305 | 1 070 | | 610 |
| 13,50 - 16,1 IMP | 11 | 353 | 1 021 | 1 043 | 409 |
| 14,0 - 24 IMP | 12 | 370 | 1 170 | | 610 |
| 15,0 - 24 IMP | 13 | 400 | 1 210 | | 610 |
| 15,0 - 28 IMP | 13 | 400 | 1 310 | | 711 |
| 17,0 - 28 IMP | 15 | 455 | 1 390 | | 711 |
| 17,0 - 30 IMP | 15 | 455 | 1 440 | | 762 |
| 18,5 - 34 IMP | 16 | 490 | 1 600 | | 864 |
| 20 - 20 IMP | 14 | 520 | 1 270 | | 508 |
| 190-8 IMP | 5,50 | 182 | 430 | | 203 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

Celotni premer (D)

Nazivni premer platišča (d)

(*)

(mm)

(mm)

(mm)

125 - 15 IMP

3,5

127

590

381

140 - 6 IMP

4,5

135

315

152

165 - 15 IMP

4,5

167

650

381

2,50 - 4 IMP

1,75

68

225

102

2,75 - 4 IMP

1,75

70

234

102

2,50 - 8 IMP

1,5

68

338

203

3,00 - 4 IMP

2,5

90

265

102

3,00 - 8 IMP

2,5

90

367

203

3,00 - 10 IMP

2,5

90

418

254

3,25 - 8 IMP

2,10

84

366

203

3,25 - 16 IMP

1,85

88

590

406

4,10/3,50-4 IMP

2,10

89

272

101

3,50 - 5 IMP

3

95

292

127

3,50 - 6 IMP

2,5

100

343

152

3,50 - 8 IMP

2,5

100

393

203

3,50 - 16 IMP

1,85

92

590

406

4,00 - 4 IMP

3

114

313

102

4,00 - 5 IMP

3

102

310

127

4,00 - 6 IMP

3

114

374

152

4,00 - 8 IMP

3

112

418

425

203

4,00 - 9 IMP

3

112

443

460

229

4,0 - 10 IMP

3

114

455

465

254

4,00 - 10 IMP

3

114

465

475

254

4,00 - 12 IMP

3

112

519

536

305

4,00 - 15 IMP

3

112

595

612

381

4,00 - 16 IMP

3

114

608

406

4,00 - 18 IMP

3

112

672

688

457

4,00 - 19 IMP

3

114

672

483

4,00 - 21 IMP

3

112

694

533

4,00/4,50 - 21 IMP

110

765

533

4,10 - 4 IMP

3,25

102

765

102

4,10 - 6 IMP

3,25

102

268

152

4,50 - 9 IMP

3

124

319

229

4,50 - 14 IMP

3

124

466

356

4,50 - 16 IMP

3

123

593

406

4,50 - 19 IMP

3

124

720

733

483

4,80 - 8 IMP

3,75

121

423

449

203

5,00 - 8 IMP

4

145

467

203

5,00 - 9 IMP

3,5

141

497

229

5,0 - 10 IMP

4

145

505

517

254

5,0 - 12 IMP

4

145

566

305

5,00 - 12 IMP

4

145

567

580

305

5,00 - 14 IMP

4

145

618

631

356

5,0 - 15 IMP

4

145

642

381

5,00 - 15 IMP

3

130

639

655

381

5,00 - 16 IMP

4

145

669

406

5,00/5,25 - 21 IMP

3

136

824

533

5,50 - 16 IMP

4

150

685

703

406

5,70 - 12 IMP

4,5

146

570

305

5,70 - 15 IMP

4,5

146

647

381

5,90 - 15 IMP

4

150

665

681

381

6 - 6 IMP

4

145

425

152

6,00 - 9 IMP

4,5

169

543

556

229

6 - 12 IMP

5

145

585

305

6,0 - 12 IMP

5

155

569

305

6,00 - 12 IMP

5

152

579

305

6,00 - 16 IMP

4

158

712

729

406

6,00 - 19 IMP

4,5

169

810

483

6,00 - 20 IMP

4,5

169

830

508

6,40 - 15 IMP

4,5

163

684

381

6,5 - 15 IMP

5

163

674

381

6,50 - 10 IMP

5

178

597

254

6,50 - 16 IMP

4,5

173

735

754

406

6,50 - 20 IMP

5

176

850

508

6,70 - 15 IMP

4,5

182

704

720

381

6,90 - 9 IMP

5,5

175

545

229

7,00- 12 IMP

5

187

667

685

305

7,00 - 14 IMP

5

170

691

356

7,00 - 15 IMP

5,5

200

744

381

7,00 - 16 IMP

5,5

200

769

406

7,00 - 18 IMP

5,5

200

820

457

7,00 - 19 IMP

5,5

200

845

483

7,50 - 10 IMP

6

214

634

649

254

7,50 - 14 IMP

5,5

194

686

356

7,50 - 15 IMP

6

215

808

381

7,50 - 16 IMP

5,5

202

785

801

406

7,50 - 18 IMP

5,5

202

836

852

457

7,50 - 20 IMP

5,5

202

887

903

508

7,50 - 24 IMP

5,5

202

989

1 013

610

7,60 - 15 IMP

5,5

193

734

751

381

8 - 16 IMP

6

211

795

406

8,00 - 6 IMP

7

203

452

152

8,00 - 12 IMP

5

214

710

305

8,00 - 16 IMP

6

206

808

406

8,00 - 19 IMP

6

214

888

483

8,00 - 20 IMP

6

214

945

508

8,25 - 15 IMP

6,5

237

835

381

8,25 - 16 IMP

6

229

832

406

8,25 - 20 IMP

6

229

934

508

9,00 - 10 IMP

6

234

696

254

9,00 - 13 IMP

5,5

247

814

330

9,00- 15 IMP

5,5

247

850

381

9,00 - 16 IMP

6

234

48

406

9,00 - 24 IMP

8

272

1 094

610

10,00 - 12 IMP

6,5

262

790

305

10,00 - 15 IMP

8

274

853

381

10,00 - 16 IMP

8

274

895

406

10,50 - 16 IMP

6,5

280

955

406

11,00 - 12 IMP

6,5

277

835

305

11,00 - 16 IMP

6,5

277

937

406

11,0 - 20 IMP

9

285

950

508

11,25 - 24 IMP

10

325

1 171

610

11,25 - 28 IMP

10

325

1 273

711

11,5 - 24 IMP

10

305

1 070

610

13,50 - 16,1 IMP

11

353

1 021

1 043

409

14,0 - 24 IMP

12

370

1 170

610

15,0 - 24 IMP

13

400

1 210

610

15,0 - 28 IMP

13

400

1 310

711

17,0 - 28 IMP

15

455

1 390

711

17,0 - 30 IMP

15

455

1 440

762

18,5 - 34 IMP

16

490

1 600

864

20 - 20 IMP

14

520

1 270

508

190-8 IMP

5,50

182

430

203

Opombe:

| 1. | Pripona „IMP“ na bočnici pnevmatike se lahko nadomesti z besedo „IMPLEMENT“. |
| --- | --- |

1.

Pripona „IMP“ na bočnici pnevmatike se lahko nadomesti z besedo „IMPLEMENT“.

| 2. | Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 7.5 L R 15).

| 3. | Celotni premeri (D) v stolpcu (*) veljajo za pnevmatike, označene z oznako za razvrščanje „I-3“ – gl. odstavek 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Celotni premeri (D) v stolpcu (*) veljajo za pnevmatike, označene z oznako za razvrščanje „I-3“ – gl. odstavek 3.1.8.2.

Preglednica 6 (1 od 2)

Pnevmatike za kmetijske priključke – majhni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| (mm) |
| 7,5 L - 15 IMP | 6 | 210 | 745 | | 381 |
| 8,5L - 14 IMP | 6 | 216 | 721 | 735 | 356 |
| 9,5L - 14 IMP | 7 | 241 | 741 | 757 | 356 |
| 9,5L - 15 IMP | 7 | 241 | 767 | 782 | 381 |
| 11L - 14 IMP | 8 | 279 | 752 | 770 | 356 |
| 11L - 15 IMP | 8 | 279 | 777 | 796 | 381 |
| 11L - 16 IMP | 8 | 279 | 803 | 821 | 406 |
| 12,5L - 15 IMP | 10 | 318 | 823 | 845 | 381 |
| 12,5L - 16 IMP | 10 | 318 | 848 | 870 | 406 |
| 14 L - 16,1 IMP | 11 | 356 | 940 | | 409 |
| 16,5L - 16,1 IMP | 14 | 419 | 1 024 | 1 046 | 409 |
| 19 L - 16,1 IMP | 16 | 483 | 1 087 | | 409 |
| 21,5 L - 16,1 IMP | 18 | 546 | 1 130 | | 409 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

(*)

(mm)

7,5 L - 15 IMP

6

210

745

381

8,5L - 14 IMP

6

216

721

735

356

9,5L - 14 IMP

7

241

741

757

356

9,5L - 15 IMP

7

241

767

782

381

11L - 14 IMP

8

279

752

770

356

11L - 15 IMP

8

279

777

796

381

11L - 16 IMP

8

279

803

821

406

12,5L - 15 IMP

10

318

823

845

381

12,5L - 16 IMP

10

318

848

870

406

14 L - 16,1 IMP

11

356

940

409

16,5L - 16,1 IMP

14

419

1 024

1 046

409

19 L - 16,1 IMP

16

483

1 087

409

21,5 L - 16,1 IMP

18

546

1 130

409

Opombe:

| 1. | Pripona „IMP“ na bočnici pnevmatike se lahko nadomesti z besedo „IMPLEMENT“. |
| --- | --- |

1.

Pripona „IMP“ na bočnici pnevmatike se lahko nadomesti z besedo „IMPLEMENT“.

| 2. | Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 7.5 L R 15). |
| --- | --- |

2.

Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 7.5 L R 15).

| 3. | Celotni premeri (D) v stolpcu (*) veljajo za pnevmatike, označene z oznako za razvrščanje „I-3“ – gl. odstavek 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Celotni premeri (D) v stolpcu (*) veljajo za pnevmatike, označene z oznako za razvrščanje „I-3“ – gl. odstavek 3.1.8.2.

Preglednica 6 (2 od 2)

Pnevmatike za kmetijske priključke – majhni preseki

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | (*) |
| 05/50 - 10 IMP | 7 | 211 | 450 | | 254 |
| 19,0/45 - 17 IMP | 16 | 491 | 866 | | 432 |
| 15,0/55 - 17 IMP | 13 | 391 | 850 | 872 | 432 |
| 10,5/65 - 16 IMP | 9 | 274 | 755 | | 406 |
| 11,0/60 - 16 IMP | 9 | 281 | 742 | | 406 |
| 11,0/65 - 12 IMP | 9 | 281 | 670 | 692 | 305 |
| 13,0/65 - 18 IMP | 11 | 336 | 890 | | 457 |
| 13,0/70 - 16 IMP | 11 | 337 | 890 | | 406 |
| 14,0/65 - 16 IMP | 11 | 353 | 870 | | 406 |
| 9,0/70 - 16 IMP | 7 | 226 | 725 | | 406 |
| 11,5/70 - 16 IMP | 9 | 290 | 815 | | 406 |
| 11,5/70 - 18 IMP | 9 | 290 | 865 | | 457 |
| 15,0/70 - 18 IMP | 13 | 391 | 990 | | 457 |
| 16,0/70 - 20 IMP | 14 | 418 | 1 075 | 1 097 | 508 |
| 16,5/70 - 22.5 IMP | 13 | 417 | 1 158 | | 572 |
| 20,0/70 - 508 IMP | 16 | 508 | 1 220 | | 508 |
| 8,0/75 - 15 IMP | 6,5 | 199 | 710 | | 381 |
| 9,0/75 - 16 IMP | 7 | 226 | 749 | 770 | 406 |
| 10,0/75 - 12 IMP | 9 | 264 | 685 | | 305 |
| 10,0 - 15.3 IMP | 9 | 258 | 785 | | 389 |
| 10,0/75 - 15.3 IMP | 9 | 264 | 760 | 780 | 389 |
| 10,0/75 - 16 IMP | 9 | 264 | 805 | | 406 |
| 12,0/75 - 18 IMP | 9 | 299 | 915 | 937 | 457 |
| 13,0/75 - 16 IMP | 11 | 336 | 900 | | 406 |
| 13,5/75 - 430,9 IMP | 11 | 345 | 945 | | 431 |
| 14,5/75 - 20 IMP | 12 | 372 | 1 060 | | 508 |
| 6,5/80 - 12 IMP | 5 | 163 | 569 | 588 | 305 |
| 6,5/80 - 15 IMP | 5 | 163 | 645 | 663 | 381 |
| 8,50 - 12 IMP | 7 | 235 | 715 | | 305 |
| 10,0/80 - 12 IMP | 9 | 264 | 710 | 730 | 305 |
| 10 - 18 IMP | 9 | 260 | 875 | | 457 |
| 10,5/80 - 18 IMP | 9 | 274 | 885 | 907 | 457 |
| 11,5 - 15,3 IMP | 9 | 295 | 860 | | 389 |
| 11,5/80 - 15,3 IMP | 9 | 290 | 845 | 867 | 389 |
| 12,5/80 - 15,3 IMP | 9 | 307 | 889 | | 389 |
| 12,5/80 - 18 IMP | 9 | 308 | 965 | 987 | 457 |
| 14,5/80 - 18 IMP | 12 | 372 | 1 060 | 1 082 | 457 |
| 15,5/80 - 24 IMP | 13 | 394 | 1 240 | 1 262 | 610 |
| 17,0/80 - 508 IMP | 13 | 426 | 1 200 | | 508 |
| 19,5/80 - 20 IMP | 16 | 499 | 1 300 | | 508 |
| 21,0/80 - 20 IMP | 16 | 525 | 1 362 | | 508 |
| 5,5/85 - 9 IMP | 4 | 145 | 475 | | 229 |
| 10,5/85 - 15,3 IMP | 9 | 274 | 792 | | 389 |
| 13,5/85 - 28 IMP | 11 | 345 | 1 293 | | 711 |
| 16,5/85 - 24 IMP | 13 | 417 | 1 322 | 1 344 | 610 |
| 16,5/85 - 28 IMP | 13 | 417 | 1 423 | 1 445 | 711 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

(*)

05/50 - 10 IMP

7

211

450

254

19,0/45 - 17 IMP

16

491

866

432

15,0/55 - 17 IMP

13

391

850

872

432

10,5/65 - 16 IMP

9

274

755

406

11,0/60 - 16 IMP

9

281

742

406

11,0/65 - 12 IMP

9

281

670

692

305

13,0/65 - 18 IMP

11

336

890

457

13,0/70 - 16 IMP

11

337

890

406

14,0/65 - 16 IMP

11

353

870

406

9,0/70 - 16 IMP

7

226

725

406

11,5/70 - 16 IMP

9

290

815

406

11,5/70 - 18 IMP

9

290

865

457

15,0/70 - 18 IMP

13

391

990

457

16,0/70 - 20 IMP

14

418

1 075

1 097

508

16,5/70 - 22.5 IMP

13

417

1 158

572

20,0/70 - 508 IMP

16

508

1 220

508

8,0/75 - 15 IMP

6,5

199

710

381

9,0/75 - 16 IMP

7

226

749

770

406

10,0/75 - 12 IMP

9

264

685

305

10,0 - 15.3 IMP

9

258

785

389

10,0/75 - 15.3 IMP

9

264

760

780

389

10,0/75 - 16 IMP

9

264

805

406

12,0/75 - 18 IMP

9

299

915

937

457

13,0/75 - 16 IMP

11

336

900

406

13,5/75 - 430,9 IMP

11

345

945

431

14,5/75 - 20 IMP

12

372

1 060

508

6,5/80 - 12 IMP

5

163

569

588

305

6,5/80 - 15 IMP

5

163

645

663

381

8,50 - 12 IMP

7

235

715

305

10,0/80 - 12 IMP

9

264

710

730

305

10 - 18 IMP

9

260

875

457

10,5/80 - 18 IMP

9

274

885

907

457

11,5 - 15,3 IMP

9

295

860

389

11,5/80 - 15,3 IMP

9

290

845

867

389

12,5/80 - 15,3 IMP

9

307

889

389

12,5/80 - 18 IMP

9

308

965

987

457

14,5/80 - 18 IMP

12

372

1 060

1 082

457

15,5/80 - 24 IMP

13

394

1 240

1 262

610

17,0/80 - 508 IMP

13

426

1 200

508

19,5/80 - 20 IMP

16

499

1 300

508

21,0/80 - 20 IMP

16

525

1 362

508

5,5/85 - 9 IMP

4

145

475

229

10,5/85 - 15,3 IMP

9

274

792

389

13,5/85 - 28 IMP

11

345

1 293

711

16,5/85 - 24 IMP

13

417

1 322

1 344

610

16,5/85 - 28 IMP

13

417

1 423

1 445

711

Opombe:

| 1. | Pripona „IMP“ na bočnici pnevmatike se lahko nadomesti z besedo „IMPLEMENT“. |
| --- | --- |

1.

Pripona „IMP“ na bočnici pnevmatike se lahko nadomesti z besedo „IMPLEMENT“.

| 2. | Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 205/50R10). |
| --- | --- |

2.

Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 205/50R10).

| 3. | Celotni premeri (D) v stolpcu (*) veljajo za pnevmatike, označene z oznako za razvrščanje „I-3“ – gl. odstavek 3.1.8.2. |
| --- | --- |

3.

Celotni premeri (D) v stolpcu (*) veljajo za pnevmatike, označene z oznako za razvrščanje „I-3“ – gl. odstavek 3.1.8.2.

Preglednica 7 (1 od 2)

Kmetijske pnevmatike z nizkim pritiskom na tla

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 9×3,50 - 4 | 2,75 | 91 | 229 | 101 |
| 11×4,00 - 4 | 3,25 | 102 | 280 | 101 |
| 11×4,00 - 5 | 3 | 104 | 272 | 127 |
| 11×7 - 4 | 6 | 185 | 270 | 101 |
| 12×4,00 - 5 | 3 | 112 | 298 | 127 |
| 13×5,00 - 6 | 3,5 | 122 | 320 | 152 |
| 13×6,00-6 | 5 | 154 | 330 | 152 |
| 13×6,00 - 8 | 5 | 154 | 330 | 203 |
| 13×6,50 - 6 | 5 | 163 | 330 | 152 |
| 14×4,50-6 | 3,5 | 113 | 356 | 152 |
| 14×5,00 - 6 | 4 | 127 | 347 | 152 |
| 14×6,00 - 6 | 4,5 | 157 | 340 | 152 |
| 15×6,00 - 6 | 4,5 | 155 | 366 | 152 |
| 16×4,50 - 9 | 3 | 105 | 405 | 229 |
| 16×5,50 - 8 | 4,25 | 142 | 414 | 203 |
| 16×6,50 - 8 | 5,375 | 165 | 405 | 203 |
| 16×7,50 - 8 | 5,375 | 188 | 411 | 203 |
| 17×8,00 - 8 | 7 | 203 | 438 | 203 |
| 17×8,00 - 12 | 7 | 203 | 432 | 305 |
| 18×6,50 - 8 | 5 | 163 | 457 | 203 |
| 18×7,00 - 8 | 5,5 | 178 | 450 | 203 |
| 18×7,50-8 | 6 | 191 | 457 | 203 |
| 18×8,50 - 8 | 7 | 214 | 450 | 203 |
| 18×9,50 - 8 | 7 | 235 | 462 | 203 |
| 19×7,50 - 8 | 5,5 | 180 | 480 | 203 |
| 19×8,00 - 10 | 7 | 203 | 483 | 254 |
| 19×9,50-8 | 7,5 | 240 | 483 | 203 |
| 19×10,00 - 8 | 8,5 | 254 | 483 | 203 |
| 20×8,00-8 | 6,5 | 204 | 508 | 203 |
| 20×8,00 - 10 | 7 | 203 | 500 | 254 |
| 20×9,00-8 | 7 | 227 | 508 | 203 |
| 20×10,00 - 8 | 8 | 254 | 508 | 203 |
| 20×10,00 - 10 | 8,5 | 254 | 508 | 254 |
| 20,5×8,00 - 10 | 6 | 208 | 526 | 254 |
| 21×7,00-10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×8,00 - 10 | 7 | 203 | 525 | 254 |
| AT21×7 - 10 | 5,5 | 177 | 533 | 254 |
| 21×11,00 - 8 | 8,5 | 282 | 518 | 203 |
| 21×11,00 - 10 | 9 | 279 | 525 | 254 |
| 22×8,00 - 10 | 6 | 196 | 556 | 254 |
| 22×8,50 - 12 | 7 | 216 | 551 | 305 |
| AT22×9 - 8 | 7 | 227 | 559 | 203 |
| 22×10,00 - 8 | 7 | 244 | 572 | 203 |
| 22×10,00 - 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| 22×11,00 - 8 | 8,5 | 284 | 546 | 203 |
| 22×11,00 - 10 | 8,5 | 254 | 559 | 254 |
| AT23×7 - 10 | 5,5 | 175 | 587 | 254 |
| AT23×8 - 11 | 6,5 | 204 | 584 | 279 |
| 23×8,50 - 12 | 7 | 214 | 575 | 305 |
| 23×9,00 - 12 | 7,5 | 229 | 575 | 305 |
| 23×9,50-12 | 7 | 235 | 577 | 305 |
| 23×10,50 - 12 | 8,5 | 264 | 579 | 305 |
| AT24×8 - 11 | 6,5 | 204 | 610 | 279 |
| AT24×9 - 11 | 7 | 227 | 610 | 279 |
| AT24×10 - 11 | 8 | 254 | 610 | 279 |
| 24×8,50 - 12 | 7 | 213 | 602 | 305 |
| 24×8,50 - 14 | 7 | 213 | 602 | 356 |
| 24×11,00 - 10 | 8,5 | 254 | 607 | 254 |
| 24×12,00-12 | 9,5 | 304 | 610 | 305 |
| 24×13,00 - 12 | 10,5 | 325 | 592 | 305 |
| 25×7,50 - 15 | 5,5 | 191 | 640 | 381 |
| AT25×8 - 12 | 6,5 | 204 | 635 | 305 |
| 25×8,00-12 | 6,5 | 203 | 635 | 305 |
| 25×8,50 - 14 | 7 | 213 | 645 | 356 |
| 25×10,00-12 | 8 | 254 | 635 | 305 |
| 25×10,50 - 15 | 8 | 267 | 640 | 381 |
| 25×11,00-12 | 9 | 279 | 635 | 305 |
| AT25×11 - 9 | 9 | 281 | 635 | 229 |
| AT25×11 - 10 | 8,5 | 262 | 645 | 254 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

9×3,50 - 4

2,75

91

229

101

11×4,00 - 4

3,25

102

280

101

11×4,00 - 5

3

104

272

127

11×7 - 4

6

185

270

101

12×4,00 - 5

3

112

298

127

13×5,00 - 6

3,5

122

320

152

13×6,00-6

5

154

330

152

13×6,00 - 8

5

154

330

203

13×6,50 - 6

5

163

330

152

14×4,50-6

3,5

113

356

152

14×5,00 - 6

4

127

347

152

14×6,00 - 6

4,5

157

340

152

15×6,00 - 6

4,5

155

366

152

16×4,50 - 9

3

105

405

229

16×5,50 - 8

4,25

142

414

203

16×6,50 - 8

5,375

165

405

203

16×7,50 - 8

5,375

188

411

203

17×8,00 - 8

7

203

438

203

17×8,00 - 12

7

203

432

305

18×6,50 - 8

5

163

457

203

18×7,00 - 8

5,5

178

450

203

18×7,50-8

6

191

457

203

18×8,50 - 8

7

214

450

203

18×9,50 - 8

7

235

462

203

19×7,50 - 8

5,5

180

480

203

19×8,00 - 10

7

203

483

254

19×9,50-8

7,5

240

483

203

19×10,00 - 8

8,5

254

483

203

20×8,00-8

6,5

204

508

203

20×8,00 - 10

7

203

500

254

20×9,00-8

7

227

508

203

20×10,00 - 8

8

254

508

203

20×10,00 - 10

8,5

254

508

254

20,5×8,00 - 10

6

208

526

254

21×7,00-10

5,5

177

533

254

21×8,00 - 10

7

203

525

254

AT21×7 - 10

5,5

177

533

254

21×11,00 - 8

8,5

282

518

203

21×11,00 - 10

9

279

525

254

22×8,00 - 10

6

196

556

254

22×8,50 - 12

7

216

551

305

AT22×9 - 8

7

227

559

203

22×10,00 - 8

7

244

572

203

22×10,00 - 10

8,5

254

559

254

22×11,00 - 8

8,5

284

546

203

22×11,00 - 10

8,5

254

559

254

AT23×7 - 10

5,5

175

587

254

AT23×8 - 11

6,5

204

584

279

23×8,50 - 12

7

214

575

305

23×9,00 - 12

7,5

229

575

305

23×9,50-12

7

235

577

305

23×10,50 - 12

8,5

264

579

305

AT24×8 - 11

6,5

204

610

279

AT24×9 - 11

7

227

610

279

AT24×10 - 11

8

254

610

279

24×8,50 - 12

7

213

602

305

24×8,50 - 14

7

213

602

356

24×11,00 - 10

8,5

254

607

254

24×12,00-12

9,5

304

610

305

24×13,00 - 12

10,5

325

592

305

25×7,50 - 15

5,5

191

640

381

AT25×8 - 12

6,5

204

635

305

25×8,00-12

6,5

203

635

305

25×8,50 - 14

7

213

645

356

25×10,00-12

8

254

635

305

25×10,50 - 15

8

267

640

381

25×11,00-12

9

279

635

305

AT25×11 - 9

9

281

635

229

AT25×11 - 10

8,5

262

645

254

Preglednica 7 (2 od 2)

Kmetijske pnevmatike z nizkim pritiskom na tla

| Oznaka velikosti pnevmatike | Koda širine teoretičnega platišča (A1) | Nazivna širina preseka (S1)
  (mm) | Celotni premer (D)
  (mm) | Nazivni premer platišča (d)
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 25×12,00 - 9 | 10 | 305 | 635 | 229 |
| 25×12,50 - 15 | 10 | 310 | 640 | 381 |
| 26×10,00 - 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×12,00 - 12 | 10 | 310 | 660 | 305 |
| 26×14,00 - 12 | 12 | 356 | 660 | 305 |
| 27×8,50 - 15 | 7 | 214 | 680 | 381 |
| 27×9,50 - 15 | 7 | 229 | 686 | 381 |
| 27×10,50 - 15 | 8,5 | 259 | 691 | 381 |
| 27×10 - 15.3 | 9 | 261 | 685 | 389 |
| 28×9,00 - 15 | 7 | 234 | 710 | 381 |
| 28×13 - 15 | 11,5 | 330 | 711 | 381 |
| 29×12,00 - 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×12,50 - 15 | 10 | 310 | 742 | 381 |
| 29×13,50 - 15 | 10 | 351 | 742 | 381 |
| 31×11,50 - 15 | 8 | 301 | 793 | 381 |
| 31×12,50 - 15 | 10 | 310 | 792 | 381 |
| 31×13,50 - 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×13,5 - 15 | 10 | 351 | 782 | 381 |
| 31×15,50 - 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 31×15,5 - 15 | 13 | 391 | 792 | 381 |
| 33×12,50 - 15 | 10 | 310 | 843 | 381 |
| 33×15,50 - 15 | 13 | 391 | 843 | 381 |
| 36×13,50 - 15 | 10 | 351 | 909 | 381 |
| 38×14,00 - 20 | 11 | 356 | 991 | 508 |
| 38×18,00 - 20 | 14 | 457 | 991 | 508 |
| 38×20,00 - 16.1 | 16 | 488 | 991 | 409 |
| 41×14,00 - 20 | 11 | 356 | 1 067 | 508 |
| 42×25,00 - 20 | 20,5 | 622 | 1 080 | 508 |
| 43×13,50 - 22 | 10 | 360 | 1 102 | 559 |
| 44×18,00 - 20 | 14 | 457 | 1 143 | 508 |
| 44×41,00 - 20 | 36 | 991 | 1 143 | 508 |
| 48×20,00 - 24 | 15 | 457 | 1 245 | 610 |
| 48×25,00 - 20 | 20,5 | 635 | 1 245 | 508 |
| 48×31,00 - 20 | 26 | 775 | 1 245 | 508 |
| 54×31,00 - 26 | 26 | 775 | 1 397 | 660 |
| 66×43,00 - 25 | 36 | 1 054 | 1 702 | 635 |
| 66×43,00 - 26 | 36 | 1 054 | 1 702 | 660 |
| 66×44,00 - 25 | 36 | 1 118 | 1 702 | 635 |
| 67×34,00 - 25 | 30 | 864 | 1 727 | 635 |
| 67×34,00 - 26 | 30 | 864 | 1 727 | 660 |
| 67×34,00 - 30 | 30 | 864 | 1 727 | 762 |
| 68×50,00 - 32 | 44 | 1 270 | 1 753 | 813 |
| VA73×44,00 - 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×44,00 - 32 | 36 | 1 118 | 1 880 | 813 |
| DH73×50,00-32 | 44 | 1 270 | 1 880 | 813 |

Oznaka velikosti pnevmatike

Koda širine teoretičnega platišča (A1)

Nazivna širina preseka (S1)

(mm)

Celotni premer (D)

(mm)

Nazivni premer platišča (d)

(mm)

25×12,00 - 9

10

305

635

229

25×12,50 - 15

10

310

640

381

26×10,00 - 12

10

310

660

305

26×12,00 - 12

10

310

660

305

26×14,00 - 12

12

356

660

305

27×8,50 - 15

7

214

680

381

27×9,50 - 15

7

229

686

381

27×10,50 - 15

8,5

259

691

381

27×10 - 15.3

9

261

685

389

28×9,00 - 15

7

234

710

381

28×13 - 15

11,5

330

711

381

29×12,00 - 15

10

310

742

381

29×12,50 - 15

10

310

742

381

29×13,50 - 15

10

351

742

381

31×11,50 - 15

8

301

793

381

31×12,50 - 15

10

310

792

381

31×13,50 - 15

10

351

782

381

31×13,5 - 15

10

351

782

381

31×15,50 - 15

13

391

792

381

31×15,5 - 15

13

391

792

381

33×12,50 - 15

10

310

843

381

33×15,50 - 15

13

391

843

381

36×13,50 - 15

10

351

909

381

38×14,00 - 20

11

356

991

508

38×18,00 - 20

14

457

991

508

38×20,00 - 16.1

16

488

991

409

41×14,00 - 20

11

356

1 067

508

42×25,00 - 20

20,5

622

1 080

508

43×13,50 - 22

10

360

1 102

559

44×18,00 - 20

14

457

1 143

508

44×41,00 - 20

36

991

1 143

508

48×20,00 - 24

15

457

1 245

610

48×25,00 - 20

20,5

635

1 245

508

48×31,00 - 20

26

775

1 245

508

54×31,00 - 26

26

775

1 397

660

66×43,00 - 25

36

1 054

1 702

635

66×43,00 - 26

36

1 054

1 702

660

66×44,00 - 25

36

1 118

1 702

635

67×34,00 - 25

30

864

1 727

635

67×34,00 - 26

30

864

1 727

660

67×34,00 - 30

30

864

1 727

762

68×50,00 - 32

44

1 270

1 753

813

VA73×44,00 - 32

36

1 118

1 880

813

DH73×44,00 - 32

36

1 118

1 880

813

DH73×50,00-32

44

1 270

1 880

813

Opombe:

| 1. | Te pnevmatike se lahko razvrstijo v kategoriji uporabe „pogonska kolesa traktorjev“ ali „priključki“. |
| --- | --- |

1.

Te pnevmatike se lahko razvrstijo v kategoriji uporabe „pogonska kolesa traktorjev“ ali „priključki“.

| 2. | Pnevmatike za priključke označuje pripona „IMP“ za oznako velikosti pnevmatike (npr. 11x4,00 - 4 IMP) ali beseda „IMPLEMENT“ na bočnicah pnevmatike. |
| --- | --- |

2.

Pnevmatike za priključke označuje pripona „IMP“ za oznako velikosti pnevmatike (npr. 11x4,00 - 4 IMP) ali beseda „IMPLEMENT“ na bočnicah pnevmatike.

| 3. | Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 11x4.00 R 4). |
| --- | --- |

3.

Pnevmatike z radialno zgradbo označuje črka „R“ namesto „–“ (npr. 11x4.00 R 4).

| 4. | Koeficient „b“ za izračun celotnega premera D maks.:






  (a) | 1,12 za pnevmatike z nazivnim premerom platišča (d), manjšim od 380 mm; |
| --- | --- | --- |

4.

Koeficient „b“ za izračun celotnega premera D maks.:

(a)

1,12 za pnevmatike z nazivnim premerom platišča (d), manjšim od 380 mm;

| (b) | 1,10 za pnevmatike z nazivnim premerom platišča (d) 381 mm in več. |
| --- | --- |

(b)

1,10 za pnevmatike z nazivnim premerom platišča (d) 381 mm in več.

---

PRILOGA 6

PRESKUSNA METODA ZA MERJENJE DIMENZIJ PNEVMATIKE

| 1. | Pnevmatika se namesti na merilno platišče, ki ga določi proizvajalec, in se napolni do tlaka, ki ga navede proizvajalec. |
| --- | --- |

1.

Pnevmatika se namesti na merilno platišče, ki ga določi proizvajalec, in se napolni do tlaka, ki ga navede proizvajalec.

| 1.1 | Za pritrditev nog ne sme biti presežen tlak v pnevmatikah, ki je označen na bočnicah pnevmatike. |
| --- | --- |

1.1

Za pritrditev nog ne sme biti presežen tlak v pnevmatikah, ki je označen na bočnicah pnevmatike.

| 1.2 | Ko so noge pnevmatike pravilno pritrjene na platišče, se tlak prilagodi vrednosti, ki je določena za meritve. |
| --- | --- |

1.2

Ko so noge pnevmatike pravilno pritrjene na platišče, se tlak prilagodi vrednosti, ki je določena za meritve.

| 2. | Pnevmatika, nameščena na platišče, se kondicionira na temperaturo laboratorija najmanj 24 ur. |
| --- | --- |

2.

Pnevmatika, nameščena na platišče, se kondicionira na temperaturo laboratorija najmanj 24 ur.

| 3. | Tlak se ponovno nastavi na vrednost iz odstavka 1. |
| --- | --- |

3.

Tlak se ponovno nastavi na vrednost iz odstavka 1.

| 4. | Celotna širina se izmeri s kljunastim merilom na šestih enako oddaljenih točkah ob upoštevanju debeline zaščitnih reber ali trakov. Najvišja tako dobljena meritev se upošteva kot celotna širina. |
| --- | --- |

4.

Celotna širina se izmeri s kljunastim merilom na šestih enako oddaljenih točkah ob upoštevanju debeline zaščitnih reber ali trakov. Najvišja tako dobljena meritev se upošteva kot celotna širina.

| 5. | Zunanji premer se izračuna tako, da se izmeri največji obseg, dobljena vrednost pa se deli s π (3,1416). |
| --- | --- |

5.

Zunanji premer se izračuna tako, da se izmeri največji obseg, dobljena vrednost pa se deli s π (3,1416).

---

PRILOGA 7

SPREMINJANJE NOSILNOSTI S HITROSTJO

(glej odstavka 2.30 in 2.31)

DEL A:   PNEVMATIKE ZA POGONSKA KOLESA KMETIJSKIH TRAKTORJEV

Velja za pnevmatike, razvrščene v kategorijo uporabe: „pogonska kolesa traktorjev“

(glej odstavek 2.20)

Spreminjanje nosilnosti (%)

| Hitrost
  (km/h) | Simbol za hitrostni razred | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A2 | A6 (+) | A8 (+) | D (+) | (1) |
| 10 | [0] | +40 | +50 | +50 | | +58 |
| 15 | –6 | +30 | +34 | +34 | +35 |
| 20 | –11 | +20 | +23 | +23 | +27 |
| 25 | –16 | +7 | +11 | +18,5 | +20 |
| 30 | –20 | [0] | +7 | +15 | +14 |
| 35 | –24 | –10 | +3 | +12 | +10 |
| 40 | –27 | –20 | [0] | +9,5 | +6 |
| 45 | — | — | –4 | +7 | +2 |
| 50 | — | — | –9 | +5 | [0] |
| 55 | — | — | — | +3 | — |
| 60 | — | — | — | +1,5 | — |
| 65 | — | — | — | [0] | — |
| 70 | — | — | — | –9 | — |

Hitrost

(km/h)

Simbol za hitrostni razred

A2

A6 (+)

A8 (+)

D (+)

(1)

10

[0]

+40

+50

+50

+58

15

–6

+30

+34

+34

+35

20

–11

+20

+23

+23

+27

25

–16

+7

+11

+18,5

+20

30

–20

[0]

+7

+15

+14

35

–24

–10

+3

+12

+10

40

–27

–20

[0]

+9,5

+6

45

—

—

–4

+7

+2

50

—

—

–9

+5

[0]

55

—

—

—

+3

—

60

—

—

—

+1,5

—

65

—

—

—

[0]

—

70

—

—

—

–9

—

Zgoraj navedeno spreminjanje nosilnosti glede na hitrost ne velja za pnevmatike IF in VF.

Zgoraj navedeno spreminjanje nosilnosti glede na hitrost velja pri pnevmatikah, ki se ne uporabljajo pri stalnem visokem navoru.

| (+) | Za delo na polju pri stalnem visokem navoru veljajo vrednosti v vrstici 30 km/h. |
| --- | --- |

(+)

Za delo na polju pri stalnem visokem navoru veljajo vrednosti v vrstici 30 km/h.

| (1) | Ti odstotki veljajo le za pnevmatike iz preglednice 7 v Prilogi 5, označene s simbolom za hitrostni razred „B“. |
| --- | --- |

(1)

Ti odstotki veljajo le za pnevmatike iz preglednice 7 v Prilogi 5, označene s simbolom za hitrostni razred „B“.

DEL B:   PNEVMATIKE ZA KRMILJENA KOLESA KMETIJSKIH IN GOZDARSKIH TRAKTORJEV

Velja za pnevmatike, razvrščene v kategorijo uporabe „krmiljena kolesa traktorjev“ in označene s „Front“ ali „F-1“ ali „F-2“

(glej odstavek 2.21)

Spreminjanje nosilnosti (%)

(glej odstavka 2.30 in 2.31)

| Hitrost
  (km/h) | Simbol za hitrostni razred |
| --- | --- |
| A6 | A8 |
| 10 | +50 | +67 |
| 15 | +43 | +50 |
| 20 | +35 | +39 |
| 25 | +15 | +28 |
| 30 | [0] | +11 |
| 35 | –10 | +4 |
| 40 | –20 | [0] |
| 45 | — | –7 |

Hitrost

(km/h)

Simbol za hitrostni razred

A6

A8

10

+50

+67

15

+43

+50

20

+35

+39

25

+15

+28

30

[0]

+11

35

–10

+4

40

–20

[0]

45

—

–7

DEL C:   PNEVMATIKE ZA PRIKLJUČKE

Velja za pnevmatike, razvrščene v kategorijo uporabe: „priključek“ in označene z „IMP“ ali „IMPLEMENT“

(glej odstavek 2.22)

Spreminjanje nosilnosti (%)

(glej odstavka 2.30 in 2.31)

| Hitrost
  (km/h) | Simbol za hitrostni razred | | |
| --- | --- | --- | --- |
| A4 | A6 | A8 | D | (1) |
| 10 | +20 | +29 | +40 | +80 | | +58 |
| 15 | +12 | +21 | +33 | +73 | +35 |
| 20 | [0] | +14 | +26 | +65 | +27 |
| 25 | –2 | +7 | +19 | +58 | +20 |
| 30 | –5 | [0] | +12 | +51 | +14 |
| 35 | | –5 | +5 | +44 | +10 |
| 40 | | –10 | [0] | +36 | +6 |
| 45 | | | –5 | +29 | +2 |
| 50 | | | –10 | +21 | [0] |
| 55 | | | | +14 | |
| 60 | | | | +7 | |
| 65 | | | | [0] | |
| 70 | | | | –9 | |

Hitrost

(km/h)

Simbol za hitrostni razred

A4

A6

A8

D

(1)

10

+20

+29

+40

+80

+58

15

+12

+21

+33

+73

+35

20

[0]

+14

+26

+65

+27

25

–2

+7

+19

+58

+20

30

–5

[0]

+12

+51

+14

35

–5

+5

+44

+10

40

–10

[0]

+36

+6

45

–5

+29

+2

50

–10

+21

[0]

55

+14

60

+7

65

[0]

70

–9

Zgoraj navedeno spreminjanje nosilnosti glede na hitrost velja pri pnevmatikah, ki se ne uporabljajo pri stalnem visokem navoru.

| (1) | Ti odstotki veljajo le za pnevmatike iz preglednice 7 v Prilogi 5, označene s simbolom za hitrostni razred „B“. |
| --- | --- |

(1)

Ti odstotki veljajo le za pnevmatike iz preglednice 7 v Prilogi 5, označene s simbolom za hitrostni razred „B“.

DEL D:   PNEVMATIKE ZA GOZDARSKE STROJE

Uporablja se za pnevmatike, razvrščene v kategorije uporabe „gozdarski stroji“

(glej odstavek 2.41)

Spreminjanje nosilnosti (v odstotkih) za pnevmatike, označene s simbolom kategorije hitrosti A8

| Vrsta uporabe | Hitrost
  (km/h) | Odstotek |
| --- | --- | --- |
| cestna | 20 | 23 |
| 30 | 7 |
| 40 | [0] |

Vrsta uporabe

Hitrost

(km/h)

Odstotek

cestna

20

23

30

7

40

[0]

---

PRILOGA 8

Preskusni postopek za ocenjevanje odpornosti pnevmatike proti predrtju

1.   PRIPRAVA PNEVMATIKE

| 1.1 | Novo pnevmatiko se montira na preskusno opremo. Kolesa, ki se uporabljajo za preskuse, morajo brez deformacij prenesti najvišji tlak, ki se doseže med preskusom. |
| --- | --- |

1.1

Novo pnevmatiko se montira na preskusno opremo. Kolesa, ki se uporabljajo za preskuse, morajo brez deformacij prenesti najvišji tlak, ki se doseže med preskusom.

| 1.2 | Noge pnevmatike se pazljivo centrirajo na držalu in zunanja razdalja nog pnevmatike se prilagodi vrednosti, ki ustreza širini platišča, ki ga je določil proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.2

Noge pnevmatike se pazljivo centrirajo na držalu in zunanja razdalja nog pnevmatike se prilagodi vrednosti, ki ustreza širini platišča, ki ga je določil proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.10 tega pravilnika.

| 1.3 | Pnevmatika se napolni z vodo, pri čemer je treba paziti, da se iz pnevmatike izpodrine ves zrak. |
| --- | --- |

1.3

Pnevmatika se napolni z vodo, pri čemer je treba paziti, da se iz pnevmatike izpodrine ves zrak.

2.   PRESKUSNI POSTOPEK

| 2.1 | Vključi se naprava in poveča tlak vode v pnevmatiki, da se postopno doseže meja, ki je enaka dvainpolkratniku tlaka, ki ga je določil proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.1

Vključi se naprava in poveča tlak vode v pnevmatiki, da se postopno doseže meja, ki je enaka dvainpolkratniku tlaka, ki ga je določil proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.12 tega pravilnika;

| 2.1.1 | mejna vrednost v nobenem primeru ne sme biti manjša od 6 barov (600 kPa) ali višja od 10 barov (1 000 kPa). |
| --- | --- |

2.1.1

mejna vrednost v nobenem primeru ne sme biti manjša od 6 barov (600 kPa) ali višja od 10 barov (1 000 kPa).

| 2.2 | Vrednost tlaka se ohrani najmanj 10 minut. |
| --- | --- |

2.2

Vrednost tlaka se ohrani najmanj 10 minut.

| 2.3 | Tlak vode se postopno zmanjša na nič, pnevmatika pa se izprazni. |
| --- | --- |

2.3

Tlak vode se postopno zmanjša na nič, pnevmatika pa se izprazni.

| 2.4 | Medtem ko je tlak vode v pnevmatiki višji od tlaka v okolici, se nihče ne sme zadrževati v preskusnem prostoru, ki mora biti varno zaklenjen. |
| --- | --- |

2.4

Medtem ko je tlak vode v pnevmatiki višji od tlaka v okolici, se nihče ne sme zadrževati v preskusnem prostoru, ki mora biti varno zaklenjen.

3.   ENAKOVREDNI PRESKUSNI POSTOPKI

Če se uporabi druga metoda, kot je zgoraj opisana, je treba dokazati njeno enakovrednost.

---

PRILOGA 9

PRESKUSNI POSTOPEK NOSILNOSTI GLEDE NA HITROST

1.   PODROČJE IN OBSEG UPORABE

| 1.1 | Ta preskusni postopek se uporabi pri novih pnevmatikah, označenih s simbolom kategorije hitrosti „D“. |
| --- | --- |

1.1

Ta preskusni postopek se uporabi pri novih pnevmatikah, označenih s simbolom kategorije hitrosti „D“.

| 1.2 | Uporablja se za ocenjevanje primernosti pnevmatike za zahtevano delovanje. |
| --- | --- |

1.2

Uporablja se za ocenjevanje primernosti pnevmatike za zahtevano delovanje.

2.   PRIPRAVA PNEVMATIKE

| 2.1 | Nove pnevmatike se namestijo na preskusno platišče, ki ga določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.10 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.1

Nove pnevmatike se namestijo na preskusno platišče, ki ga določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.10 tega pravilnika.

| 2.1.1 | Za pritrditev nog ne sme biti presežen največji tlak, ki je naveden na bočnicah pnevmatike. |
| --- | --- |

2.1.1

Za pritrditev nog ne sme biti presežen največji tlak, ki je naveden na bočnicah pnevmatike.

| 2.2 | Pri preskušanju pnevmatik z zračnicami (tj. pnevmatik, ki nimajo oznake „Tubeless“) se uporabi nova zračnica. |
| --- | --- |

2.2

Pri preskušanju pnevmatik z zračnicami (tj. pnevmatik, ki nimajo oznake „Tubeless“) se uporabi nova zračnica.

| 2.3 | Ko so noge pnevmatike pravilno pritrjene na platišče, se pnevmatika napolni do tlaka, ki ustreza preskusnemu tlaku, ki ga za ta tip preskusa določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.15 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.3

Ko so noge pnevmatike pravilno pritrjene na platišče, se pnevmatika napolni do tlaka, ki ustreza preskusnemu tlaku, ki ga za ta tip preskusa določi proizvajalec v skladu z odstavkom 4.1.15 tega pravilnika.

| 2.4 | Sestav pnevmatike in kolesa se kondicionira pri temperaturi preskusnega prostora najmanj tri ure. |
| --- | --- |

2.4

Sestav pnevmatike in kolesa se kondicionira pri temperaturi preskusnega prostora najmanj tri ure.

| 2.5 | Tlak v pnevmatiki se ponovno nastavi na vrednost iz zgornjega odstavka 2.3. |
| --- | --- |

2.5

Tlak v pnevmatiki se ponovno nastavi na vrednost iz zgornjega odstavka 2.3.

| 2.6 | Na zahtevo proizvajalca pnevmatike se nadaljuje z enim od naslednjih programov preskusa: | preskusni postopek na preskusnem bobnu v laboratoriju (spodnji odstavek 3) ali |
| --- | --- | --- |

2.6

Na zahtevo proizvajalca pnevmatike se nadaljuje z enim od naslednjih programov preskusa:

preskusni postopek na preskusnem bobnu v laboratoriju (spodnji odstavek 3) ali

| | preskusni postopek z uporabo priklopnika na cesti (odstavek 4). |
| --- | --- |

preskusni postopek z uporabo priklopnika na cesti (odstavek 4).

3.   PRESKUSNI POSTOPEK NA PRESKUSNEM BOBNU

| 3.1 | Sestav pnevmatike in kolesa se namesti na preskusno os in potisne proti zunanji strani gladke površine motornega preskusnega bobna s premerom 1 700 mm ± 1 % in površino najmanj tako široko, kot je tekalna plast. |
| --- | --- |

3.1

Sestav pnevmatike in kolesa se namesti na preskusno os in potisne proti zunanji strani gladke površine motornega preskusnega bobna s premerom 1 700 mm ± 1 % in površino najmanj tako široko, kot je tekalna plast.

| 3.1.1 | Boben, ki je ožji od tekalne plasti pnevmatike, se lahko uporabi, če se s tem strinja proizvajalec pnevmatike. |
| --- | --- |

3.1.1

Boben, ki je ožji od tekalne plasti pnevmatike, se lahko uporabi, če se s tem strinja proizvajalec pnevmatike.

| 3.2 | Hitrost preskusnega bobna: 20 km/h. |
| --- | --- |

3.2

Hitrost preskusnega bobna: 20 km/h.

| 3.3 | Preskusna os se obremeni s serijo bremen v skladu s preskusnim programom za nosilnost glede na hitrost iz spodnjega odstavka 3.4, pri čemer je referenca preskusna obremenitev, ki je enaka:






  3.3.1 | obremenitvi, ki ustreza indeksu nosilnosti, označenem na pnevmatiki, pri pnevmatikah, ki so označene s simbolom za hitrost D. |
| --- | --- | --- |

3.3

Preskusna os se obremeni s serijo bremen v skladu s preskusnim programom za nosilnost glede na hitrost iz spodnjega odstavka 3.4, pri čemer je referenca preskusna obremenitev, ki je enaka:

3.3.1

obremenitvi, ki ustreza indeksu nosilnosti, označenem na pnevmatiki, pri pnevmatikah, ki so označene s simbolom za hitrost D.

| 3.4 | Preskusni program za nosilnost glede na hitrost:








  Simbol za hitrostni razred pnevmatike | Korak preskusa | Odstotek preskusne obremenitve | Trajanje (ure) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 1 | 66 % | 7 |
| 2 | 84 % | 16 |
| 3 | 101 % | 24 |

3.4

Preskusni program za nosilnost glede na hitrost:

Simbol za hitrostni razred pnevmatike

Korak preskusa

Odstotek preskusne obremenitve

Trajanje (ure)

D

1

66 %

7

2

84 %

16

3

101 %

24

| 3.4.1 | Če je premer bobna večji od 1 700 mm ± 1 %, se zgornji „odstotek preskusne obremenitve“ poveča, kot sledi:
  F1 = K ×F2
  pri čemer je







  R1 | premer preskusnega bobna v milimetrih; |
| --- | --- | --- |
| R2 | premer referenčnega preskusnega bobna s premerom 1 700 mm; |
| rT | zunanji premer pnevmatike (glej odstavek 6.2 tega pravilnika) v milimetrih; |
| F1 | je odstotek obremenitve, ki se uporabi za preskusni boben; |
| F2 | je odstotek obremenitve v skladu z zgornjo preglednico, ki se uporabi za referenčni preskusni boben s premerom 1 700 mm. |
| Primer: | K = 1 pri preskusnem bobnu s premerom 1 700 mm. |

3.4.1

Če je premer bobna večji od 1 700 mm ± 1 %, se zgornji „odstotek preskusne obremenitve“ poveča, kot sledi:

F1 = K ×F2

pri čemer je Formula

R1

premer preskusnega bobna v milimetrih;

R2

premer referenčnega preskusnega bobna s premerom 1 700 mm;

rT

zunanji premer pnevmatike (glej odstavek 6.2 tega pravilnika) v milimetrih;

F1

je odstotek obremenitve, ki se uporabi za preskusni boben;

F2

je odstotek obremenitve v skladu z zgornjo preglednico, ki se uporabi za referenčni preskusni boben s premerom 1 700 mm.

Primer:

K = 1 pri preskusnem bobnu s premerom 1 700 mm.

Pri preskusnem bobnu s premerom 3 000 mm in premerom pnevmatike 1 500 mm:

Formula

| 3.5 | Med preskusom se ne sme popravljati tlaka v pnevmatikah, preskusna obremenitev pa mora biti enaka v vseh treh korakih preskusa. |
| --- | --- |

3.5

Med preskusom se ne sme popravljati tlaka v pnevmatikah, preskusna obremenitev pa mora biti enaka v vseh treh korakih preskusa.

| 3.6 | Med preskusom mora biti temperatura preskusnega prostora med 20 °C in 30 °C; temperatura je lahko tudi drugačna, če se s tem strinja proizvajalec. |
| --- | --- |

3.6

Med preskusom mora biti temperatura preskusnega prostora med 20 °C in 30 °C; temperatura je lahko tudi drugačna, če se s tem strinja proizvajalec.

| 3.7 | Preskusni program nosilnosti glede na hitrosti mora potekati brez prekinitve. |
| --- | --- |

3.7

Preskusni program nosilnosti glede na hitrosti mora potekati brez prekinitve.

4.   PRESKUSNI POSTOPEK NA PRIKLOPNIKU

| 4.1 | Na isti tip priklopnika se namestita dve novi pnevmatiki. |
| --- | --- |

4.1

Na isti tip priklopnika se namestita dve novi pnevmatiki.

| 4.2 | Priklopnik se obremeni tako, da je vsaka pnevmatika enako obremenjena s preskusnim bremenom, ki ustreza nosilnosti, dovoljeni za ta tip pnevmatike pri hitrosti 15 km/h (glej spreminjanje nosilnosti v Prilogi 7). |
| --- | --- |

4.2

Priklopnik se obremeni tako, da je vsaka pnevmatika enako obremenjena s preskusnim bremenom, ki ustreza nosilnosti, dovoljeni za ta tip pnevmatike pri hitrosti 15 km/h (glej spreminjanje nosilnosti v Prilogi 7).

| 4.3 | Priklopnik je v pogonu 48 ur pri stalni hitrosti 15 km/h ± 1 km/h. |
| --- | --- |

4.3

Priklopnik je v pogonu 48 ur pri stalni hitrosti 15 km/h ± 1 km/h.

| 4.3.1 | Začasne prekinitve so dovoljene, vendar jih je treba nadomestiti z dodatnim petminutnim utekanjem za vsakih 20 minut prekinitve. |
| --- | --- |

4.3.1

Začasne prekinitve so dovoljene, vendar jih je treba nadomestiti z dodatnim petminutnim utekanjem za vsakih 20 minut prekinitve.

| 4.4 | Med preskusom se ne sme popravljati tlaka v pnevmatikah in preskusna obremenitev mora ostati ves čas preskusa enaka. |
| --- | --- |

4.4

Med preskusom se ne sme popravljati tlaka v pnevmatikah in preskusna obremenitev mora ostati ves čas preskusa enaka.

| 4.5 | Med preskusom mora biti temperatura okolice med 5 °C in 30 °C; temperatura je lahko tudi drugačna, če se s tem strinja proizvajalec. |
| --- | --- |

4.5

Med preskusom mora biti temperatura okolice med 5 °C in 30 °C; temperatura je lahko tudi drugačna, če se s tem strinja proizvajalec.

5.   ENAKOVREDNI PRESKUSNI POSTOPKI

Če se uporabijo druge metode kot zgoraj opisane, je treba dokazati njihovo enakovrednost.

---

PRILOGA 10

KODA ZA RAZVRŠČANJE PNEVMATIKE

(Neobvezne oznake)

| Koda za razvrščanje | Nomenklatura |
| --- | --- |
| F-1 | Pnevmatike za krmiljena kolesa kmetijskih traktorjev: tekalna plast z enim rebrom |
| F-2 | Pnevmatike za krmiljena kolesa kmetijskih traktorjev: tekalna plast z več rebri |
| F-3 | Pnevmatike za krmiljena kolesa: industrijska uporaba (uporaba v gradbeništvu) |
| | |
| G-1 | Pnevmatike za vrtne traktorje (pnevmatike za priključke): uporaba na pogonskih oseh |
| G-2 | Pnevmatike za vrtne traktorje (pnevmatike za priključke): uporaba na pogonskih oseh in z nizkim pritiskom na tla |
| G-3 | Pnevmatike za vrtne traktorje (pnevmatike za priključke): uporaba z zelo nizkim pritiskom na tla |
| | |
| I-1 | Pnevmatike za kmetijske priključke: tekalna plast z več rebri |
| I-2 | Pnevmatike za kmetijske priključke: uporaba za zmerni pogon |
| I-3 | Pnevmatike za kmetijske priključke: tekalna plast za pogonske osi |
| I-4 | Pnevmatike za kmetijske priključke: za kolesa plugov |
| I-5 | Pnevmatike za kmetijske priključke: za krmiljene osi |
| I-6 | Pnevmatike za kmetijske priključke: gladka tekalna plast |
| | |
| LS-1 | Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: običajna tekalna plast |
| LS-2 | Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: srednja tekalna plast |
| LS-3 | Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: globok profil tekalne plasti |
| LS-4 | Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: plitev profil tekalne plasti |
| | |
| R-1 | Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev: običajna tekalna plast |
| R-2 | Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev: uporaba na poljih trsa in riža (globok profil tekalne plasti) |
| R-3 | Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev: uporaba z nizkim pritiskom na tla (plitev profil tekalne plasti) |
| R-4 | Pnevmatike za pogonska kolesa: industrijska uporaba (uporaba v gradbeništvu) |

Koda za razvrščanje

Nomenklatura

F-1

Pnevmatike za krmiljena kolesa kmetijskih traktorjev: tekalna plast z enim rebrom

F-2

Pnevmatike za krmiljena kolesa kmetijskih traktorjev: tekalna plast z več rebri

F-3

Pnevmatike za krmiljena kolesa: industrijska uporaba (uporaba v gradbeništvu)

G-1

Pnevmatike za vrtne traktorje (pnevmatike za priključke): uporaba na pogonskih oseh

G-2

Pnevmatike za vrtne traktorje (pnevmatike za priključke): uporaba na pogonskih oseh in z nizkim pritiskom na tla

G-3

Pnevmatike za vrtne traktorje (pnevmatike za priključke): uporaba z zelo nizkim pritiskom na tla

I-1

Pnevmatike za kmetijske priključke: tekalna plast z več rebri

I-2

Pnevmatike za kmetijske priključke: uporaba za zmerni pogon

I-3

Pnevmatike za kmetijske priključke: tekalna plast za pogonske osi

I-4

Pnevmatike za kmetijske priključke: za kolesa plugov

I-5

Pnevmatike za kmetijske priključke: za krmiljene osi

I-6

Pnevmatike za kmetijske priključke: gladka tekalna plast

LS-1

Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: običajna tekalna plast

LS-2

Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: srednja tekalna plast

LS-3

Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: globok profil tekalne plasti

LS-4

Pnevmatike za drvarjenje in gozdarjenje: plitev profil tekalne plasti

R-1

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev: običajna tekalna plast

R-2

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev: uporaba na poljih trsa in riža (globok profil tekalne plasti)

R-3

Pnevmatike za pogonska kolesa kmetijskih traktorjev: uporaba z nizkim pritiskom na tla (plitev profil tekalne plasti)

R-4

Pnevmatike za pogonska kolesa: industrijska uporaba (uporaba v gradbeništvu)

---

PRILOGA 11

Primer piktograma z navedbo najvišjega tlaka na obeh bočnicah pnevmatike, ki za ustrezno pritrditev nog med nameščanjem pnevmatike ne sme biti presežen

Image

Piktogram mora biti na obeh bočnicah.

Vrednost tlaka v pnevmatiki (2,5 bara v tem primeru) mora ustrezati vrednosti iz odstavku 4.1.14 tega pravilnika.

Najmanjše višine oznak

| (mm) |
| --- |
| | Pnevmatike s kodo za premer platišča < 20 (508 mm) ali nazivno širino preseka ≤ 235 mm | Pnevmatike s kodo za premer platišča ≥ 20 (508 mm) ali nazivno širino preseka > 235 mm |
| a | 2 | 4 |

(mm)

Pnevmatike s kodo za premer platišča < 20 (508 mm) ali nazivno širino preseka ≤ 235 mm

Pnevmatike s kodo za premer platišča ≥ 20 (508 mm) ali nazivno širino preseka > 235 mm

a

2

4

Piktogram mora biti na obeh bočnicah.

Vrednost tlaka v pnevmatiki (250 kPa v tem primeru) mora ustrezati vrednosti, kot jo določi proizvajalec pnevmatike v skladu z odstavkom 4.1.14 tega pravilnika.

---

| 30.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 257/280 |
| --- | --- | --- | --- |

30.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 257/280

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna po mednarodnem javnem pravu. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 120 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotni predpisi o homologaciji motorjev z notranjim zgorevanjem za vgradnjo v kmetijske in gozdarske traktorje ter necestne premične stroje glede na meritev izhodne moči, nazivnega navora in specifične porabe goriva

Začetek veljavnosti: 6. april 2005

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za homologacijo |
| --- | --- |

3.

| 4. | Homologacija |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacije in preskusi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sprememba in razširitev homologacije tipa motorja ali družine motorjev |
| --- | --- |

8.

| 9. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Imena in naslovi tehničnih služb, pristojnih za izvajanje homologacijskih preskusov, ter upravnih organov |
| --- | --- |

10.

PRILOGE

| Priloga 1 – | Bistvene značilnosti motorja z notranjim zgorevanjem in splošne informacije o izvajanju preskusov
  Dodatek 1– Bistvene značilnosti motorja/osnovnega motorja
  Dodatek 2– Bistvene značilnosti družine motorjev
  Dodatek 3– Bistvene značilnosti tipa motorja v družini |
| --- | --- |

Priloga 1 –

Bistvene značilnosti motorja z notranjim zgorevanjem in splošne informacije o izvajanju preskusov

Dodatek 1– Bistvene značilnosti motorja/osnovnega motorja

Dodatek 2– Bistvene značilnosti družine motorjev

Dodatek 3– Bistvene značilnosti tipa motorja v družini

| Priloga 2 – | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje motorja ali družine motorjev v skladu s Pravilnikom št. 120 |
| --- | --- |

Priloga 2 –

| Priloga 3 – | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

Priloga 3 –

| Priloga 4 – | Metoda merjenja izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem
  Dodatek– Rezultati preskusov za merjenje izhodne moči motorja |
| --- | --- |

Priloga 4 –

Metoda merjenja izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem

Dodatek– Rezultati preskusov za merjenje izhodne moči motorja

| Priloga 5 – | Bistvene značilnosti družine motorjev |
| --- | --- |

Priloga 5 –

| Priloga 6 – | Preverjanja skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

Priloga 6 –

| Priloga 7 – | Tehnični podatki referenčnih goriv |
| --- | --- |

Priloga 7 –

1.   PODROČJE UPORABE

| 1.1 | Ta pravilnik velja za prikaz krivulj kot funkcije števila vrtljajev motorja, navora in specifične porabe goriva pri polni obremenitvi, ki jih navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo:






  1.1.1 | v vozilih kategorije T (1), |
| --- | --- | --- |

1.1

Ta pravilnik velja za prikaz krivulj kot funkcije števila vrtljajev motorja, navora in specifične porabe goriva pri polni obremenitvi, ki jih navede proizvajalec za motorje z notranjim zgorevanjem, ki se uporabljajo:

1.1.1

v vozilih kategorije T (1),

| 1.1.2 | v strojih, namenjenih in primernih za premikanje, ali takih, ki se lahko premikajo na tleh, po cesti ali zunaj nje, ki delujejo s spremenljivim ali stalnim številom vrtljajev. |
| --- | --- |

1.1.2

v strojih, namenjenih in primernih za premikanje, ali takih, ki se lahko premikajo na tleh, po cesti ali zunaj nje, ki delujejo s spremenljivim ali stalnim številom vrtljajev.

| 1.2 | Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij:






  1.2.1 | motorji z notranjim zgorevanjem s premočrtnim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig), razen motorjev s prostim batom, |
| --- | --- | --- |

1.2

Motorji z notranjim zgorevanjem spadajo v eno od naslednjih kategorij:

1.2.1

motorji z notranjim zgorevanjem s premočrtnim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig), razen motorjev s prostim batom,

| 1.2.2 | motorji z vrtljivim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig). |
| --- | --- |

1.2.2

motorji z vrtljivim gibanjem bata (na prisilni ali kompresijski vžig).

2.   OPREDELITEV POJMOV

| 2.1 | „Homologacija motorja“ pomeni homologacijo tipa motorja glede na njegovo izhodno moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 4 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.1

„Homologacija motorja“ pomeni homologacijo tipa motorja glede na njegovo izhodno moč, izmerjeno v skladu s postopkom iz Priloge 4 k temu pravilniku;

| 2.2 | „homologacija družine motorjev“ pomeni homologacijo članov družine motorjev glede na njihovo izhodno moč v skladu s postopkom iz prilog 5 ali 6 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.2

„homologacija družine motorjev“ pomeni homologacijo članov družine motorjev glede na njihovo izhodno moč v skladu s postopkom iz prilog 5 ali 6 k temu pravilniku;

| 2.3 | „tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorjev, kot so opredeljene v Prilogi 1 – Dodatku 3; |
| --- | --- |

2.3

„tip motorja“ pomeni kategorijo motorjev, ki se ne razlikujejo v bistvenih značilnostih motorjev, kot so opredeljene v Prilogi 1 – Dodatku 3;

| 2.4 | „družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki po svoji konstrukciji izpolnjujejo merila za razvrstitev v skupine iz Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.4

„družina motorjev“ pomeni proizvajalčevo razvrstitev motorjev, ki po svoji konstrukciji izpolnjujejo merila za razvrstitev v skupine iz Priloge 5 k temu pravilniku;

| 2.5 | „osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da izpolnjuje zahteve Priloge 5 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

2.5

„osnovni motor“ pomeni motor, izbran iz družine motorjev tako, da izpolnjuje zahteve Priloge 5 k temu pravilniku;

| 2.6 | „izhodna moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev motorja z dodatno opremo in opremo iz preglednice 1 Priloge 4 k temu pravilniku, in določeno v referenčnih atmosferskih pogojih; |
| --- | --- |

2.6

„izhodna moč“ pomeni moč, izmerjeno na napravi za preskušanje na koncu ročične gredi, ali enakovredno moč, izmerjeno pri ustreznem številu vrtljajev motorja z dodatno opremo in opremo iz preglednice 1 Priloge 4 k temu pravilniku, in določeno v referenčnih atmosferskih pogojih;

| 2.7 | „nazivna izhodna moč“ pomeni izhodno moč motorja, kot jo je navedel proizvajalec pri nazivnem številu vrtljajev; |
| --- | --- |

2.7

„nazivna izhodna moč“ pomeni izhodno moč motorja, kot jo je navedel proizvajalec pri nazivnem številu vrtljajev;

| 2.8 | „največja izhodna moč“ pomeni največjo vrednost izhodne moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja; |
| --- | --- |

2.8

„največja izhodna moč“ pomeni največjo vrednost izhodne moči, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja;

| 2.9 | „nazivno število vrtljajev“ pomeni največje število vrtljajev pri polni obremenitvi, ki ga po navedbah proizvajalca še dovoljuje regulator; |
| --- | --- |

2.9

„nazivno število vrtljajev“ pomeni največje število vrtljajev pri polni obremenitvi, ki ga po navedbah proizvajalca še dovoljuje regulator;

| 2.10 | „število vrtljajev pri največji izhodni moči“ pomeni število vrtljajev motorja, pri katerem se po navedbah proizvajalca doseže največja izhodna moč; |
| --- | --- |

2.10

„število vrtljajev pri največji izhodni moči“ pomeni število vrtljajev motorja, pri katerem se po navedbah proizvajalca doseže največja izhodna moč;

| 2.11 | „število vrtljajev pri največjem navoru“ pomeni število vrtljajev motorja, pri katerem se po navedbah proizvajalca doseže največji navor; |
| --- | --- |

2.11

„število vrtljajev pri največjem navoru“ pomeni število vrtljajev motorja, pri katerem se po navedbah proizvajalca doseže največji navor;

| 2.12 | „največji navor“ pomeni največjo vrednost nazivnega navora, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja. |
| --- | --- |

2.12

„največji navor“ pomeni največjo vrednost nazivnega navora, izmerjeno pri polni obremenitvi motorja.

3.   VLOGA ZA HOMOLOGACIJO

| 3.1 | Vlogo za homologacijo tipa motorja ali družine motorjev glede merjenja izhodne moči vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik. |
| --- | --- |

3.1

Vlogo za homologacijo tipa motorja ali družine motorjev glede merjenja izhodne moči vloži proizvajalec ali njegov ustrezno pooblaščeni zastopnik.

| 3.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti: opis tipa motorja ali družine motorjev, vključno z vsemi ustreznimi podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

3.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo naslednji dokumenti: opis tipa motorja ali družine motorjev, vključno z vsemi ustreznimi podatki iz Priloge 1 k temu pravilniku.

| 3.3 | Vzorec motorja, katerega tip je treba odobriti, ali osnovnega motorja v primeru družine motorjev se z opremo iz Priloge 4 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse. |
| --- | --- |

3.3

Vzorec motorja, katerega tip je treba odobriti, ali osnovnega motorja v primeru družine motorjev se z opremo iz Priloge 4 k temu pravilniku predloži tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse.

4.   HOMOLOGACIJA

| 4.1 | Če je bila moč motorja, predloženega za homologacijo skladno s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami spodnjega odstavka 5, se homologacija tipa motorja ali družine motorjev odobri. |
| --- | --- |

4.1

Če je bila moč motorja, predloženega za homologacijo skladno s tem pravilnikom, izmerjena v skladu s specifikacijami spodnjega odstavka 5, se homologacija tipa motorja ali družine motorjev odobri.

| 4.2 | Vsakemu homologiranemu tipu motorja ali družini motorjev se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za pravilnik v prvotni obliki) pomenita serijo sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja ali drugi družini motorjev. |
| --- | --- |

4.2

Vsakemu homologiranemu tipu motorja ali družini motorjev se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 00 za pravilnik v prvotni obliki) pomenita serijo sprememb, vključno z nedavnimi večjimi tehničnimi spremembami pravilnika ob izdaji homologacije. Pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu motorja ali drugi družini motorjev.

| 4.3 | Obvestilo o odobritvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa motorja ali družine motorjev v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

4.3

Obvestilo o odobritvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa motorja ali družine motorjev v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, z obrazcem, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

| 4.4 | Na vsakem motorju, ki je skladen s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na obrazcu za homologacijo, namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  4.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“, temu pa sledi številčna oznaka države, ki je odobrila homologacijo (2); |
| --- | --- | --- |

4.4

Na vsakem motorju, ki je skladen s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, se na vidno in zlahka dostopno mesto, opredeljeno na obrazcu za homologacijo, namesti mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

4.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“, temu pa sledi številčna oznaka države, ki je odobrila homologacijo (2);

| 4.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in homologacijske številke na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.
  Namesto da te homologacijske oznake in simbole namesti na motor, lahko proizvajalec motorju, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priloži dokument s temi informacijami, tako da se homologacijske oznake in simboli lahko namestijo na vozilo. |
| --- | --- |

4.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledi črka „R“, pomišljaja in homologacijske številke na desni strani kroga iz odstavka 4.4.1.

Namesto da te homologacijske oznake in simbole namesti na motor, lahko proizvajalec motorju, ki je homologiran v skladu s tem pravilnikom, priloži dokument s temi informacijami, tako da se homologacijske oznake in simboli lahko namestijo na vozilo.

| 4.5 | Če je motor skladen s homologiranim tipom ali družino po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo odobrila v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 v stolpcih navedejo številka pravilnika, homologacijska številka in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija po tem pravilniku. |
| --- | --- |

4.5

Če je motor skladen s homologiranim tipom ali družino po enem ali več drugih pravilnikih, priloženih Sporazumu, v državi, ki je homologacijo odobrila v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 4.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se na desni strani simbola iz odstavka 4.4.1 v stolpcih navedejo številka pravilnika, homologacijska številka in dodatni simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila odobrena homologacija po tem pravilniku.

| 4.6 | Homologacijska oznaka se namesti v bližino tablice s podatki, ki jo je namestil proizvajalec homologiranega tipa, ali nanjo. |
| --- | --- |

4.6

Homologacijska oznaka se namesti v bližino tablice s podatki, ki jo je namestil proizvajalec homologiranega tipa, ali nanjo.

| 4.7 | V Prilogi 3 k temu pravilniku so navedeni primeri namestitev homologacijskih oznak. |
| --- | --- |

4.7

V Prilogi 3 k temu pravilniku so navedeni primeri namestitev homologacijskih oznak.

| 4.8 | Vsak motor, ki je skladen s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, mora imeti poleg homologacijske oznake nameščeno:






  4.8.1 | blagovno ime ali znamko proizvajalca motorja, |
| --- | --- | --- |

4.8

Vsak motor, ki je skladen s tipom motorja ali družino motorjev, homologiranima po tem pravilniku, mora imeti poleg homologacijske oznake nameščeno:

4.8.1

blagovno ime ali znamko proizvajalca motorja,

| 4.8.2 | proizvajalčevo oznako motorja. |
| --- | --- |

4.8.2

proizvajalčevo oznako motorja.

5.   SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI

5.1   Splošno

Sestavni deli, ki lahko vplivajo na moč motorja, so zasnovani, izdelani in sestavljeni tako, da lahko motor ob običajni uporabi kljub tresljajem, ki jim je morebiti izpostavljen, izpolnjuje predpise tega pravilnika.

5.2   Opis preskusov za motorje z notranjim zgorevanjem

5.2.1   Preskus izhodne moči pri motorjih na prisilni vžig vključuje obratovanje motorja s polno močjo, pri motorjih na kompresijski vžig pa obratovanje s fiksno nastavitvijo tlačilke za vbrizgavanje goriva na najvišjo stopnjo, pri čemer mora biti motor opremljen, kot je določeno v preglednici 1 Priloge 4 k temu pravilniku.

5.2.2   Meritve se opravijo pri zadostnem številu različnih števil vrtljajev motorja, da se čim natančneje določijo krivulje moči, navora in specifične porabe goriva med najmanjšim in največjim številom vrtljajev motorja, kot ga je priporočil proizvajalec. Ta razpon mora vključevati vrtilne hitrosti, pri katerih motor doseže nazivno izhodno moč, največjo moč in največji navor.

5.2.3   Uporablja se naslednje gorivo:

| 5.2.3.1 | Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na bencin:
  uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7. |
| --- | --- |

5.2.3.1

Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na bencin:

uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7.

| 5.2.3.2 | Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na utekočinjeni naftni plin:






  5.2.3.2.1 | pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2

Pri motorjih na prisilni vžig s pogonom na utekočinjeni naftni plin:

5.2.3.2.1

pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7;

| 5.2.3.2.2 | pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7 z najnižjo vsebnostjo C3, ali |
| --- | --- |

5.2.3.2.2

pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7 z najnižjo vsebnostjo C3, ali

| 5.2.3.2.3 | pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:
  uporabi se za motor navedeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3

pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:

uporabi se za motor navedeno gorivo.

| 5.2.3.2.4 | Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4

Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

| 5.2.3.3 | Pri motorjih na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin:






  5.2.3.3.1 | pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3

Pri motorjih na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin:

5.2.3.3.1

pri motorjih s samodejnim prilagajanjem na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo. V primeru spora se uporabi eno od referenčnih goriv iz Priloge 7;

| 5.2.3.3.2 | pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:
  uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom, ali |
| --- | --- |

5.2.3.3.2

pri motorjih brez samodejnega prilagajanja na gorivo:

uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom najmanj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa). V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom, ali

| 5.2.3.3.3 | pri motorjih, pri katerih je navedena posebna vrsta goriva:
  uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom vsaj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je za motor naveden plin z območja H, oziroma vsaj 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je za motor naveden plin z območja L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, če je za motor naveden plin z območja H, ali referenčno gorivo G23, če je za motor naveden plin z območja L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezno območje, ali (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3

pri motorjih, pri katerih je navedena posebna vrsta goriva:

uporabi se običajno komercialno gorivo z Wobbejevim indeksom vsaj 52,6 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je za motor naveden plin z območja H, oziroma vsaj 47,2 MJm–3 (20 °C, 101,3 kPa), če je za motor naveden plin z območja L. V primeru spora se uporabi referenčno gorivo GR iz Priloge 7, če je za motor naveden plin z območja H, ali referenčno gorivo G23, če je za motor naveden plin z območja L, tj. gorivo z najvišjim Wobbejevim indeksom za ustrezno območje, ali (3)

| 5.2.3.3.4 | pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:
  uporabi se za motor navedeno gorivo. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4

pri motorjih, pri katerih je navedena posebna sestava goriva:

uporabi se za motor navedeno gorivo.

| 5.2.3.3.5 | Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5

Uporabljeno gorivo se navede v poročilu o preskusu.

| 5.2.3.4 | Pri motorjih na kompresijski vžig:
  uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7. |
| --- | --- |

5.2.3.4

Pri motorjih na kompresijski vžig:

uporabi se referenčno gorivo iz Priloge 7.

5.2.4   Meritve se opravijo v skladu z določbami Priloge 5 k temu pravilniku.

5.2.5   Poročilo o preskusu mora vsebovati rezultate in vse izračune, ki so potrebni za ugotovitev izhodne moči, kot je navedeno v Dodatku k Prilogi 4 k temu pravilniku, vključno z značilnostmi motorja iz Priloge 1 k temu pravilniku.

5.3   Razlaga rezultatov

5.3.1   Izhodna moč

Izhodna moč, ki jo proizvajalec navede za tip motorja (ali osnovni motor), se odobri, če se od nazivne izhodne moči ne razlikuje za več kot ± 2 odstotka in če se pri drugih meritvenih točk na krivulji ne razlikuje za več kot ± 4 odstotke s toleranco ± 1,5 odstotka za število vrtljajev motorja v primerjavi z vrednostmi, ki jih je na motorju, predloženem v preskušanje, izmerila tehnična služba.

5.3.2   Nazivno število vrtljajev

Nazivno število vrtljajev, ki ga navede proizvajalec, od navedene vrednosti ne sme odstopati za več kot 100 min–1.

5.3.3   Poraba goriva

Krivulja specifične porabe goriva, ki jo predloži proizvajalec za tip motorja (ali osnovni motor), se sprejme, če se na vseh meritvenih točkah ne razlikuje za več kot ± 8 odstotkov od vrednosti, ki jih je pri motorju, predloženem v testiranje, na istih meritvenih točkah izmerila tehnična služba.

5.3.4   Družina motorjev

V primeru skladnosti osnovnega motorja s pogoji iz odstavkov 5.3.1 in 5.3.2 se odobritev samodejno razširi na vse predložene krivulje družinskih članov.

6.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki za zagotavljanje skladnosti proizvodnje morajo biti skladni z naslednjimi zahtevami iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2):

| 6.1 | Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da ustrezajo homologiranemu tipu. |
| --- | --- |

6.1

Motorji, homologirani v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da ustrezajo homologiranemu tipu.

| 6.2 | Izpolnjene so minimalne zahteve za nadzorne postopke skladnosti proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

6.2

Izpolnjene so minimalne zahteve za nadzorne postopke skladnosti proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku.

7.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 7.1 | Homologacija, odobrena glede tipa motorja ali družine motorjev v skladu s tem pravilnikom se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 6.1 ali če motor ali družina motorjev, ki ima nameščeno homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom. |
| --- | --- |

7.1

Homologacija, odobrena glede tipa motorja ali družine motorjev v skladu s tem pravilnikom se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjega odstavka 6.1 ali če motor ali družina motorjev, ki ima nameščeno homologacijsko oznako, ni skladna s homologiranim tipom.

| 7.2 | Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je odobrila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

7.2

Če pogodbenica Sporazuma iz leta 1958, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je odobrila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, skladnim z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

8.   SPREMEMBA IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA MOTORJA ALI DRUŽINE MOTORJEV

| 8.1 | Vsaka sprememba tipa motorja ali družine motorjev glede značilnosti iz Priloge 1 se sporoči upravnemu oddelku, ki je izdal homologacijo za tip motorja ali družino motorjev. Oddelek lahko potem:






  8.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

8.1

Vsaka sprememba tipa motorja ali družine motorjev glede značilnosti iz Priloge 1 se sporoči upravnemu oddelku, ki je izdal homologacijo za tip motorja ali družino motorjev. Oddelek lahko potem:

8.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da motor v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 8.1.2 | od tehnične službe, ki je pristojna za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnja poročila o preskusih. |
| --- | --- |

8.1.2

od tehnične službe, ki je pristojna za opravljanje preskusov, zahteva nadaljnja poročila o preskusih.

| 8.2 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

8.2

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb po postopku iz zgornjega odstavka 4.3 sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 8.3 | Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

8.3

Pristojni organ, ki izda razširitev homologacije, tej razširitvi dodeli serijsko številko in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

9.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati tip motorja ali družino motorjev, homologirana v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je odobril homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.

10.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, PRISTOJNIH ZA IZVAJANJE PRESKUSOV ZA HOMOLOGACIJO, TER UPRAVNIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, Sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, pristojnih za izvajanje preskusov za homologacijo, in/ali upravnih organov, ki odobrijo homologacijo in katerim se pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo odobritev, razširitev ali zavrnitev homologacije.

---

(1)  Kot je opisano v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (TRANS/WP.29/78/Rev.1/sprem. 2).

(2)  1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko republiko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo in Črno goro, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svoje oznake ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto in 51 za Republiko Korejo. Nadaljnje številčne oznake se drugim državam dodelijo po kronološkem vrstnem redu, v katerem ratificirajo Sporazum o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so dodeljene na podlagi teh predpisov, ali pristopijo k njemu, tako dodeljene številčne oznake pa pogodbenicam Sporazuma sporoči generalni sekretar Združenih narodov.

(3)  „Wobbejev indeks (spodnji Wl ali zgornji Wu)“ pomeni razmerje med ustrezno kalorično vrednostjo določenega plina na enoto prostornine in kvadratnim korenom njegove relativne gostote pod enakimi referenčnimi pogoji: Formula (gas = plin, air = zrak).

---

PRILOGA 1

Bistvene značilnosti motorja z notranjim zgorevanjem in splošne informacije o izvajanju preskusov

Osnovni motor/tip motorja (1): ...

1.   Splošno

| 1.1 | Znamka (ime podjetja): ... |
| --- | --- |

1.1

Znamka (ime podjetja): ...

| 1.2 | Tip in trgovski opis osnovnega motorja – in (če je primerno) motorja(-ev) iz družine (1): ... |
| --- | --- |

1.2

Tip in trgovski opis osnovnega motorja – in (če je primerno) motorja(-ev) iz družine (1): ...

| 1.3 | Proizvajalčeva koda oznaka tipa, kot je označena na motorju(-ih) (1): ... |
| --- | --- |

1.3

Proizvajalčeva koda oznaka tipa, kot je označena na motorju(-ih) (1): ...

| 1.4 | Specifikacija strojev, ki jih bo poganjal motor (2): ... |
| --- | --- |

1.4

Specifikacija strojev, ki jih bo poganjal motor (2): ...

| 1.5 | Ime in naslov proizvajalca: ... |
| --- | --- |

1.5

Ime in naslov proizvajalca: ...

| 1.6 | Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja): ... |
| --- | --- |

1.6

Ime in naslov pooblaščenega zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

| 1.7 | Mesto, koda in način namestitve identifikacijske oznake motorja: ... |
| --- | --- |

1.7

Mesto, koda in način namestitve identifikacijske oznake motorja: ...

| 1.8 | Mesto in način namestitve homologacijske oznake: ... |
| --- | --- |

1.8

Mesto in način namestitve homologacijske oznake: ...

| 1.9 | Naslovi proizvodnih tovarn: ... |
| --- | --- |

1.9

Naslovi proizvodnih tovarn: ...

2.   Priloge

| 2.1 | Bistvene značilnosti osnovnega motorja (osnovnih motorjev) (glej Dodatek 1) ... |
| --- | --- |

2.1

Bistvene značilnosti osnovnega motorja (osnovnih motorjev) (glej Dodatek 1) ...

| 2.2 | Bistvene značilnosti družine motorjev (glej Dodatek 2) ... |
| --- | --- |

2.2

Bistvene značilnosti družine motorjev (glej Dodatek 2) ...

| 2.3 | Bistvene značilnosti tipov motorjev v družini (glej Dodatek 3) ... |
| --- | --- |

2.3

Bistvene značilnosti tipov motorjev v družini (glej Dodatek 3) ...

3.   Značilnosti z motorjem povezanih delov premičnih strojev (če je primerno) ...

4.   Fotografije osnovnega motorja ...

5.   Seznam nadaljnjih prilog

| 5.1 | Dodatek 1/Dodatek 2/Dodatek 3 (1) |
| --- | --- |

5.1

Dodatek 1/Dodatek 2/Dodatek 3 (1)

| 5.2 | Navedene krivulje moči, navora in specifične porabe goriva za motor/osnovni motor in motorje v družini (1) |
| --- | --- |

5.2

Navedene krivulje moči, navora in specifične porabe goriva za motor/osnovni motor in motorje v družini (1)

| 5.3 | Morebitne nadaljnje priloge: ... |
| --- | --- |

5.3

Morebitne nadaljnje priloge: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Navesti tipe in modele.

DODATEK 1

BISTVENE ZNAČILNOSTI MOTORJA/OSNOVNEGA MOTORJA
   (1)

1.   OPIS MOTORJA

1.1   Proizvajalec: ...

1.2   Proizvajalčeva oznaka motorja: ...

1.3   Način delovanja: prisilni vžig/kompresijski vžig, štiritaktni/dvotaktni (1)

1.4   Premer valja (2): ...mm

1.5   Gib (2): ... mm

1.6   Število in namestitev valjev ter zaporedje vžiga: ...

1.7   Delovna prostornina motorja (3): ...cm3

1.8   Kompresijsko razmerje (4): ...

1.9   Opis sistema zgorevanja: ...

1.10   Risbe zgorevalne komore in čela bata: ...

1.11   Najmanjša površina prečnega prereza vstopnega in izstopnega kanala: ...

1.12   Hladilni sistem: tekočina/zrak (1)

1.12.1   Tekočinsko hlajenje

1.12.1.1   Vrsta tekočine: ...

1.12.1.2   Vodne črpalke: da/ne (1)

1.12.1.3   Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): ...

1.12.1.4   Stopnje prenosa pogona (če je primerno): ...

1.12.2   Zrak

1.12.2.1   Puhalo: da/ne (1)

1.12.2.2   Značilnosti ali znamke in tipi (če je primerno): ...

1.12.2.3   Stopnje prenosa pogona (če je primerno): ...

1.13   Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec

1.13.1   Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: ... K

1.13.2   Zračno hlajenje: referenčna točka: ...

1.13.3   Najvišja temperatura v referenčni točki: ... K

1.13.4   Najvišja izhodna temperatura polnilnega zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): ... K

1.13.5   Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne cevi, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja: ... K

1.13.6   Temperatura maziva:

| | najnižja ...K |
| --- | --- |

najnižja ...K

| | najvišja ...K |
| --- | --- |

najvišja ...K

1.14   Tlačni polnilnik: da/ne (5)

1.14.1   Znamka: ...

1.14.2   Tip: ...

1.14.3   Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno): ...

1.14.4   Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (5)

1.15   Sesalni sistem: najvišji dovoljeni podtlak v sesalni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: ...kPa

1.16   Izpušni sistem: najvišji dovoljeni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: ...kPa

2.   DODATNE NAPRAVE PROTI ONESNAŽEVANJU (če obstajajo in če niso opisane drugje)

2.1   Opis in/ali diagrami: ...

3.   DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA KOMPRESIJSKI VŽIG

3.1   Polnilna črpalka

3.1.1   Tlak ali diagram karakteristike (6): ... kPa

3.2   Sistem za vbrizgavanje

3.2.1   Črpalka

3.2.1.1   Znamka(-e): ...

3.2.1.2   Tip(-i): ...

3.2.1.3   Največji dovod goriva: ... mm3
   (5)
   (6) na gib ali cikel pri največji količini vbrizga pri številu vrtljajev črpalke: ... min–1 (nazivno) in ... min–1 (največji navor) ali diagram karakteristike: ...

3.2.1.3.1   Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni črpalki (5)

3.2.1.4   Predvbrizg

3.2.1.4.1   Krivulja predvbrizga (6): ...

3.2.1.4.2   Čas (6): ...

3.2.2   Visokotlačne cevi

3.2.2.1   Dolžina: ... mm

3.2.2.2   Notranji premer: ... mm

3.2.3   Vbrizgalne šobe

3.2.3.1   Znamka(-e): ...

3.2.3.2   Tip(-i): ...

3.2.3.3   Tlak odpiranja ali diagram karakteristike (5)
   (6): ... kPa

3.2.4   Regulator

3.2.4.1   Znamka(-e): ...

3.2.4.2   Tip(-i): ...

3.2.4.3   Število vrtljajev, pri katerem se ob polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (7): ... min–1

3.2.4.4   Največje število vrtljajev brez obremenitve (7): ... min–1

3.2.4.5   Število vrtljajev v prostem teku (7): ... min–1

3.3   Sistem za zagon hladnega motorja

3.3.1   Znamka(-e): ...

3.3.2   Tip(-i): ...

3.3.3   Opis: ...

3.3.4   Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja

3.3.4.1   Znamka(-e): ...

3.3.4.2   Tip: ...

3.3.4.3   Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: ...

3.3.4.4   Dodatna dokumentacija: ...

4.   DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA PRISILNI VŽIG

4.1   Uplinjač

4.1.1   Znamka(-e): ...

4.1.2   Tip(-i): ...

4.2   Posredno vbrizgavanje goriva: enotočkovno ali večtočkovno (8)

4.2.1   Znamka(-e): ...

4.2.2   Tip(-i): ...

4.3   Neposredno vbrizgavanje

4.3.1   Znamka(-e): ...

4.3.2   Tip(-i): ...

4.4   Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivnem številu vrtljajev in široko odprti dušilki: ...

4.5   Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja: ...

4.5.1   Znamka(-e): ...

4.5.2   Tip: ...

4.5.3   Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: ...

4.5.4   Dodatna dokumentacija: ...

5.   KRMILNI ČASI VENTILOV

5.1   Največji dvig ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki: ...

5.2   Referenčna območja in/ali območja nastavitve (9): ...

5.3   Spremenljiv sistem krmilnih časov ventilov (če je primerno in kje: sesalni in/ali izpušni) (9):

5.3.1   Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (9)

5.3.2   Kot prestavitve odmikača: ...

6.   RAZMESTITEV KANALOV

6.1   Položaj, velikost in število: ...

7.   SISTEM VŽIGA

7.1   Vžigalna tuljava

7.1.1   Znamka(-e): ...

7.1.2   Tip(-i): ...

7.1.3   Število: ...

7.2   Vžigalne svečke

7.2.1   Znamka(-e): ...

7.2.2   Tip(-i): ...

7.3   Magnetni vžigalni sistem

7.3.1   Znamka(-e): ...

7.3.2   Tip(-i): ...

7.4   Nastavitev vžiga

7.4.1   Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi]: ...

7.4.2   Krivulja predvžiga, če je primerno: ...

8.   Zmogljivost motorja (navedba proizvajalca)

| Nazivno število vrtljajev (min–1) | |
| --- | --- |
| Število vrtljajev pri največji moči (min–1) | |
| Število vrtljajev pri največjem navoru (min–1) | |
| Nazivna izhodna moč (kW) | |
| Največja izhodna moč (kW) | |
| Največji nazivni navor (Nm) | |

Nazivno število vrtljajev (min–1)

Število vrtljajev pri največji moči (min–1)

Število vrtljajev pri največjem navoru (min–1)

Nazivna izhodna moč (kW)

Največja izhodna moč (kW)

Največji nazivni navor (Nm)

---

(1)  Neustrezno črtati.

(2)  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.

(3)  Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji polni cm3.

(4)  Navesti odstopanje.

(5)  Neustrezno črtati.

(6)  Navesti odstopanje.

(7)  Navesti odstopanje.

(8)  Neustrezno črtati.

(9)  Neustrezno črtati.

DODATEK 2

BISTVENE ZNAČILNOSTI DRUŽINE MOTORJEV

1.   SKUPNI PARAMETRI (1)

| 1.1 | Zgorevalni cikel: ... |
| --- | --- |

1.1

Zgorevalni cikel: ...

| 1.2 | Hladilno sredstvo: ... |
| --- | --- |

1.2

Hladilno sredstvo: ...

| 1.3 | Način polnjenja z zrakom: ... |
| --- | --- |

1.3

Način polnjenja z zrakom: ...

| 1.4 | Tip/oblika zgorevalne komore: ... |
| --- | --- |

1.4

Tip/oblika zgorevalne komore: ...

| 1.5 | Ventili in odprtine – konfiguracija, velikost in število: ... |
| --- | --- |

1.5

Ventili in odprtine – konfiguracija, velikost in število: ...

| 1.6 | Sistem za dovajanje goriva: ... |
| --- | --- |

1.6

Sistem za dovajanje goriva: ...

| 1.7 | Sistemi upravljanja motorja
  Dokazilo istovetnosti na podlagi številke načrta: ...






  1.7.1 | Sistem za hlajenje polnilnega zraka: ... |
| --- | --- | --- |

1.7

Sistemi upravljanja motorja

Dokazilo istovetnosti na podlagi številke načrta: ...

1.7.1

Sistem za hlajenje polnilnega zraka: ...

| 1.7.2 | Recirkulacija izpušnih plinov (2): ... |
| --- | --- |

1.7.2

Recirkulacija izpušnih plinov (2): ...

| 1.7.3 | Vbrizgavanje vode/emulzije (2): ... |
| --- | --- |

1.7.3

Vbrizgavanje vode/emulzije (2): ...

| 1.7.4 | Vpihavanje zraka (2): ... |
| --- | --- |

1.7.4

Vpihavanje zraka (2): ...

| 1.8 | Dokaz o enakem (ali za osnovni motor: najnižjem) razmerju: zmogljivost sistema/dovod goriva na gib, v skladu s številko diagrama (3): ... |
| --- | --- |

1.8

Dokaz o enakem (ali za osnovni motor: najnižjem) razmerju: zmogljivost sistema/dovod goriva na gib, v skladu s številko diagrama (3): ...

2.   SEZNAM DRUŽINE MOTORJEV

| 2.1 | Ime družine motorjev: ... |
| --- | --- |

2.1

Ime družine motorjev: ...

| 2.2 | Specifikacija motorjev v tej družini: ...
  ...
  ...










  Specifikacija | Motorji družine | Osnovni motor (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tip motorja | | | | | |
| Število valjev | | | | | |
| Nazivno število vrtljajev (min-1) | | | | | |
| Dovod goriva na gib (mm3) za motorje na kompresijski vžig, pretok goriva (g/h) za motorje na prisilni vžig | | | | | |
| Nazivna izhodna moč (kW) | | | | | |
| Največja izhodna moč (kW) | | | | | |
| Število vrtljajev pri največji moči (min-1) | | | | | |
| Število vrtljajev pri največjem navoru (min-1) | | | | | |
| Dovod goriva na gib (mm3) | | | | | |
| Največji navor (Nm) | | | | | |
| Spodnje število vrtljajev v prostem teku (min-1) | | | | | |
| Gibna prostornina valja (v % največje prostornine) (glej odstavek 1.3 Priloge 5) | | | | | |

2.2

Specifikacija motorjev v tej družini: ...

...

...

Specifikacija

Motorji družine

Osnovni motor (1)

Tip motorja

Število valjev

Nazivno število vrtljajev (min-1)

Dovod goriva na gib (mm3) za motorje na kompresijski vžig, pretok goriva (g/h) za motorje na prisilni vžig

Nazivna izhodna moč (kW)

Največja izhodna moč (kW)

Število vrtljajev pri največji moči (min-1)

Število vrtljajev pri največjem navoru (min-1)

Dovod goriva na gib (mm3)

Največji navor (Nm)

Spodnje število vrtljajev v prostem teku (min-1)

Gibna prostornina valja (v % največje prostornine) (glej odstavek 1.3 Priloge 5)

---

(1)  Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1.

(2)  Navesti vse primerne tehnične podatke.

(3)  Glej odstavek 1.9 Priloge 5.

Dodatek 3

Bistvene značilnosti tipa motorja v družini
   (1)

1.   OPIS MOTORJA

1.1   Proizvajalec: ...

1.2   Proizvajalčeva oznaka motorja: ...

1.3   Cikel: štiritaktni/dvotaktni (2)

1.4   Premer valja (3): ...mm

1.5   Gib (3): ... mm

1.6   Število in postavitev valjev ter zaporedje vžiga: ...

1.7   Delovna prostornina motorja (4): ...cm3

1.8   Nazivno število vrtljajev: ... min–1

1.9   Število vrtljajev pri največjem navoru: ... min–1

1.10   Kompresijsko razmerje (5): ...

1.11   Opis sistema zgorevanja: ...

1.12   Risba(-e) zgorevalne komore in čela bata: ...

1.13   Najmanjša površina prečnega prereza vstopnega in izstopnega kanala: ...

1.14   Hladilni sistem: tekočina/zrak (2)

1.14.1   Tekočinsko hlajenje

1.14.1.1   Vrsta tekočine: ...

1.14.1.2   Vodna črpalka (vodne črpalke): da/ne (2)

1.14.1.3   Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): ...

1.14.1.4   Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): ...

1.14.2   Zrak

1.14.2.1   Puhalo: da/ne (2)

1.14.2.2   Značilnosti ali znamka(-e) in tip(-i) (če je primerno): ...

1.14.2.3   Stopnja(-e) prenosa pogona (če je primerno): ...

1.15   Temperatura, ki jo dopušča proizvajalec

1.15.1   Tekočinsko hlajenje: najvišja temperatura na izhodu: ... K

1.15.2   Zračno hlajenje:

| | referenčna točka: ... |
| --- | --- |

referenčna točka: ...

| | najvišja temperatura v referenčni točki: ... K |
| --- | --- |

najvišja temperatura v referenčni točki: ... K

1.15.3   Najvišja temperatura polnilnega zraka na izhodu iz hladilnika polnilnega zraka (če je primerno): ... K

1.15.4   Najvišja temperatura izpušnih plinov v tisti točki izpušne(-ih) cevi, ki je najbližja zunanji prirobnici izpušnega kolektorja: ... K

1.15.5   Temperatura maziva:

| | najnižja ...K |
| --- | --- |

najnižja ...K

| | najvišja ...K |
| --- | --- |

najvišja ...K

1.16   Tlačni polnilnik: da/ne (6)

1.16.1   Znamka: ...

1.16.2   Tip: ...

1.16.3   Opis sistema (npr. največji polnilni tlak, krmilni obtočni kanal, če je primerno):

1.16.4   Hladilnik polnilnega zraka: da/ne (6)

1.17   Sesalni sistem: najvišji dovoljeni podtlak v sesalni cevi pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: ...kPa

1.18   Izpušni sistem: najvišji dovoljeni protitlak v izpušnem sistemu pri nazivnem številu vrtljajev motorja in 100-odstotni obremenitvi: ...kPa

2.   DODATNE NAPRAVE PROTI ONESNAŽEVANJU (če obstajajo in niso opisane drugje)

Opis in/ali diagram(-i): ...

3.   DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA KOMPRESIJSKI VŽIG

3.1   Polnilna črpalka

Tlak (7) ali diagram karakteristike: ... kPa

3.2   Sistem za vbrizgavanje

3.2.1   Črpalka

3.2.1.1   Znamka(-e): ...

3.2.1.2   Tip(-i): ...

3.2.1.3   Največji dovod goriva: ... mm3
   (6)
   (7) na gib ali cikel pri največji količini vbrizga pri hitrosti črpalke: ... min–1 (nazivno) in ... min–1 (največji navor) ali diagram karakteristike: ...

3.2.1.3.1   Navesti uporabljeno metodo: na motorju/na preskusni črpalki (8)

3.2.1.4   Predvbrizg

3.2.1.4.1   Krivulja predvbrizga (7): ...

3.2.1.4.2   Čas (7): ...

3.2.2   Visokotlačne cevi

3.2.2.1   Dolžina: ... mm

3.2.2.2   Notranji premer: ... mm

3.2.3   Vbrizgalna šoba (vbrizgalne šobe)

3.2.3.1   Znamka(-e): ...

3.2.3.2   Tip(-i):...

3.2.3.3   Tlak odpiranja ali diagram karakteristike (6)
   (7): ... kPa

3 2.4   Regulator

3.2.4.1   Znamka(-e): ...

3.2.4.2   Tip(-i): ...

3.2.4.3   Število vrtljajev, pri katerem se ob polni obremenitvi začne zapiranje dovoda goriva (7): ... min–1

3.2.4.4   Največje število vrtljajev brez obremenitve (7): ... min–1

3.2.4.5   Število vrtljajev v prostem teku (7): ... min–1

3.3   Sistem za zagon hladnega motorja

3.3.1   Znamka(-e): ...

3.3.2   Tip(-i): ...

3.3.3   Opis: ...

3.4   Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja

3.4.1   Znamka(-e): ...

3.4.2   Tip: ...

3.4.3   Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: ...

3.4.4   Dodatna dokumentacija: ...

4.   DOVOD GORIVA ZA MOTORJE NA PRISILNI VŽIG

4.1   Uplinjač

4.1.1   Znamka(-e): ...

4.1.2   Tip(-i): ...

4.2   Posredni vbrizg goriva: enotočkovno ali večtočkovno (9)

4.2.1   Znamka(-e): ...

4.2.2   Tip(-i): ...

4.3   Neposredni vbrizg

4.3.1   Znamka(-e): ...

4.3.2   Tip(-i): ...

4.4   Pretok goriva [v g/h] in razmerje zrak/gorivo pri nazivnem številu vrtljajev in široko odprti dušilki:

4.5   Enota za elektronski nadzor upravljanja motorja

4.5.1   Znamka(-e): ...

4.5.2   Tip: ...

4.5.3   Možnosti nastavitve v zvezi z emisijami: ...

4.5.4   Dodatna dokumentacija: ...

5.   KRMILNI ČASI VENTILOV

5.1   Največji dvig ter koti odpiranja in zapiranja glede na mrtve lege batov ali enakovredni podatki: ...

5.2   Referenčna območja in/ali območja nastavitve (9): ...

5.3   Spremenljiv sistem krmilnih časov ventilov (če je primerno in kje: sesalni in/ali izpušni) (9):

5.3.1   Tip: nepretrgano ali vklop/izklop (9)

5.3.2   Kot prestavitve odmikača: ...

6.   RAZMESTITEV KANALOV

6.1   Položaj, velikost in število: ...

7.   SISTEM VŽIGA

7.1   Vžigalna tuljava

7.1.1   Znamka(-e): ...

7.1.2   Tip(-i): ...

7.1.3   Število:

7.2   Vžigalna svečka (vžigalne svečke)

7.2.1   Znamka(-e): ...

7.2.2   Tip(-i): ...

7.3   Magnetni vžigalni sistem

7.3.1   Znamka(-e): ...

7.3.2   Tip(-i): ...

7.4   Nastavitev vžiga

7.4.1   Statični predvžig glede na zgornjo mrtvo lego bata [stopinje kota zavrtljaja ročične gredi]: ...

7.4.2   Krivulja predvžiga, če je primerno: ...

---

(1)  Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1.

(2)  Neustrezno črtati.

(3)  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.

(4)  Ta vrednost se izračuna s π = 3,1416 in zaokroži na najbližji polni cm3.

(5)  Navesti odstopanje.

(6)  Za popolne podatke glej Prilogo 1 – Dodatek 1.

(7)  Neustrezno črtati.

(8)  Ta vrednost se zaokroži na najbližjo desetinko milimetra.

(9)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 2

OBVESTILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 3

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

VZOREC A

(glej odstavek 4.4 tega pravilnika)

Image

VZOREC B

(glej odstavek 4.5 tega pravilnika)

Image

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 4

Metoda merjenja izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem

1.   Te določbe veljajo za metodo določanja krivulje moči pri polni obremenitvi motorja z notranjim zgorevanjem, upravljanega z različnim številom vrtljajev, kot funkcije števila vrtljajev ter nazivnega števila vrtljajev in nazivne izhodne moči motorja z notranjim zgorevanjem pri stalnem številu vrtljajev.

2.   PRESKUSNI POGOJI

2.1   Motor je utečen v skladu s priporočili proizvajalca.

2.2   Če se meritev moči lahko izvaja le na motorju z vgrajenim menjalnikom, se upošteva učinkovitost menjalnika.

2.3   Dodatna oprema in oprema

2.3.1   Dodatna oprema in oprema, ki jo je treba namestiti

Med preskusom je dodatna oprema, potrebna za delovanje motorja za predvideno uporabo (kot je navedeno v preglednici 1), vgrajena v napravo za preskušanje, kolikor je mogoče v istem položaju, kot je bil predviden za uporabo.

2.3.2   Dodatna oprema in oprema, ki jo je treba odstraniti

Nekatera dodatna oprema, ki je potrebna le za delovanje vozila in jo je mogoče namestiti na motor, se za preskus odstrani. Naslednji okvirni seznam je naveden kot primer:

| (i) | kompresor za zavorni sistem; |
| --- | --- |

(i)

kompresor za zavorni sistem;

| (ii) | kompresor za servokrmiljenje; |
| --- | --- |

(ii)

kompresor za servokrmiljenje;

| (iii) | kompresor za uravnavanje vzmetenja; |
| --- | --- |

(iii)

kompresor za uravnavanje vzmetenja;

| (iv) | sistem za klimatizacijo. |
| --- | --- |

(iv)

sistem za klimatizacijo.

Če opreme ni mogoče odstraniti, se lahko določi moč, ki jo ta absorbira v neobremenjenem stanju, in doda izmerjeni moči motorja (glej opombo (h) k preglednici 1). Če ta vrednost presega 3 % največje moči pri testnem številu vrtljajev, jo organ, ki izvaja preskus, lahko preveri.

Preglednica 1

Oprema in dodatna oprema, ki jo je treba namestiti zaradi preskusa za določitev moči motorja

| Številka | Oprema in dodatna oprema | Vgrajena za preskus emisij |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sesalni sistem | |
| Polnilni zbiralnik | Da, standardna oprema. |
| Sistem za nadzor emisij v ohišju motorja | Da, standardna oprema. |
| Nadzorne naprave za sistem dvojnega sesanja polnilnega zbiralnika | Da, standardna oprema. |
| Merilnik pretoka zraka | Da, standardna oprema. |
| Vod odprtine za dovajanje zraka | Da (1). |
| Zračni filter | Da (1). |
| Dovodni glušnik | Da (1). |
| Omejevalnik hitrosti | Da (1). |
| 2 | Grelna naprava polnilnega zbiralnika za predgrevanje vstopnega zraka | Da, standardna oprema. Po možnosti mora biti nameščena na najugodnejšem mestu. |
| 3 | Izpušni sistem | |
| Naprava za čiščenje izpušnih plinov | Da, standardna oprema. |
| Izpušni kolektor | Da, standardna oprema. |
| Povezovalne cevi | Da (2). |
| Glušnik | Da (2). |
| Zadnji (izstopni) del izpušne cevi | Da (2). |
| Zadrževalnik izpušnih plinov | Ne (3). |
| Tlačni polnilnik | Da, standardna oprema. |
| 4 | Črpalka za dovod goriva | Da, standardna oprema (4). |
| 5 | Oprema za uplinjanje | |
| Uplinjač | Da, standardna oprema. |
| Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. | Da, standardna oprema. |
| Oprema za plinske motorje | |
| Zmanjševalnik tlaka | Da, standardna oprema. |
| Uparjalnik | Da, standardna oprema. |
| Mešalnik | Da, standardna oprema. |
| 6 | Oprema za vbrizgavanje goriva (bencin in dizelsko gorivo) | |
| Predfilter | Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave. |
| Filter | Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave. |
| Tlačilka | Da, standardna oprema. |
| Visokotlačna cev | Da, standardna oprema. |
| Vbrizgalna šoba | Da, standardna oprema. |
| Ventil odprtine za dovajanje zraka | Da, standardna oprema (5). |
| Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd. | Da, standardna oprema. |
| Regulator/kontrolni sistem | Da, standardna oprema. |
| Samodejna zaustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev, odvisno od atmosferskih pogojev | Da, standardna oprema. |
| 7 | Oprema za tekočinsko hlajenje | |
| Hladilnik motorja | Ne. |
| Ventilator | Ne. |
| Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju | Ne. |
| Vodna črpalka | Da, standardna oprema (6). |
| Termostat | Da, standardna oprema (7). |
| 8 | Zračno hlajenje | |
| Okrov | Ne (8). |
| Ventilator ali puhalo | Ne (8). |
| Regulator temperature | Ne. |
| 9 | Električna oprema | |
| Alternator | Da, standardna oprema (9). |
| Sistem za distribucijo isker | Da, standardna oprema. |
| Tuljava ali tuljave | Da, standardna oprema. |
| Ožičenje | Da, standardna oprema. |
| Vžigalne svečke | Da, standardna oprema. |
| Elektronski krmilni sistem, vključno s senzorjem udarcev/sistemom za zakasnitev vžiga | Da, standardna oprema. |
| 10 | Oprema za tlačno polnjenje | |
| Kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini | Da, standardna oprema. |
| Hladilnik polnilnega (stisnjenega) zraka | Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave (8)
   (10). |
| Črpalka ali ventilator za hladilno sredstvo (ki ju poganja motor) | Ne (8). |
| Regulator pretoka hladilnega sredstva | Da, standardna oprema. |
| 11 | Pomožni ventilator na preskusni napravi | Da, če je potreben. |
| 12 | Naprava proti onesnaževanju | Da, standardna oprema (11). |
| 13 | Oprema za zagon | Oprema preskusne naprave (12). |
| 14 | Črpalka za mazalno olje | Da, standardna oprema. |

Številka

Oprema in dodatna oprema

Vgrajena za preskus emisij

1

Sesalni sistem

Polnilni zbiralnik

Da, standardna oprema.

Sistem za nadzor emisij v ohišju motorja

Da, standardna oprema.

Nadzorne naprave za sistem dvojnega sesanja polnilnega zbiralnika

Da, standardna oprema.

Merilnik pretoka zraka

Da, standardna oprema.

Vod odprtine za dovajanje zraka

Da (1).

Zračni filter

Da (1).

Dovodni glušnik

Da (1).

Omejevalnik hitrosti

Da (1).

2

Grelna naprava polnilnega zbiralnika za predgrevanje vstopnega zraka

Da, standardna oprema. Po možnosti mora biti nameščena na najugodnejšem mestu.

3

Izpušni sistem

Naprava za čiščenje izpušnih plinov

Da, standardna oprema.

Izpušni kolektor

Da, standardna oprema.

Povezovalne cevi

Da (2).

Glušnik

Da (2).

Zadnji (izstopni) del izpušne cevi

Da (2).

Zadrževalnik izpušnih plinov

Ne (3).

Tlačni polnilnik

Da, standardna oprema.

4

Črpalka za dovod goriva

Da, standardna oprema (4).

5

Oprema za uplinjanje

Uplinjač

Da, standardna oprema.

Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd.

Da, standardna oprema.

Oprema za plinske motorje

Zmanjševalnik tlaka

Da, standardna oprema.

Uparjalnik

Da, standardna oprema.

Mešalnik

Da, standardna oprema.

6

Oprema za vbrizgavanje goriva (bencin in dizelsko gorivo)

Predfilter

Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave.

Filter

Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave.

Tlačilka

Da, standardna oprema.

Visokotlačna cev

Da, standardna oprema.

Vbrizgalna šoba

Da, standardna oprema.

Ventil odprtine za dovajanje zraka

Da, standardna oprema (5).

Elektronski krmilni sistem, merilnik pretoka zraka itd.

Da, standardna oprema.

Regulator/kontrolni sistem

Da, standardna oprema.

Samodejna zaustavitev ob polni obremenitvi za krmilno zobato letev, odvisno od atmosferskih pogojev

Da, standardna oprema.

7

Oprema za tekočinsko hlajenje

Hladilnik motorja

Ne.

Ventilator

Ne.

Okrov za usmerjanje zraka na ventilatorju

Ne.

Vodna črpalka

Da, standardna oprema (6).

Termostat

Da, standardna oprema (7).

8

Zračno hlajenje

Okrov

Ne (8).

Ventilator ali puhalo

Ne (8).

Regulator temperature

Ne.

9

Električna oprema

Alternator

Da, standardna oprema (9).

Sistem za distribucijo isker

Da, standardna oprema.

Tuljava ali tuljave

Da, standardna oprema.

Ožičenje

Da, standardna oprema.

Vžigalne svečke

Da, standardna oprema.

Elektronski krmilni sistem, vključno s senzorjem udarcev/sistemom za zakasnitev vžiga

Da, standardna oprema.

10

Oprema za tlačno polnjenje

Kompresor, ki ga poganja neposredno motor in/ali izpušni plini

Da, standardna oprema.

Hladilnik polnilnega (stisnjenega) zraka

Da, standardna oprema ali oprema preskusne naprave (8)
   (10).

Črpalka ali ventilator za hladilno sredstvo (ki ju poganja motor)

Ne (8).

Regulator pretoka hladilnega sredstva

Da, standardna oprema.

11

Pomožni ventilator na preskusni napravi

Da, če je potreben.

12

Naprava proti onesnaževanju

Da, standardna oprema (11).

13

Oprema za zagon

Oprema preskusne naprave (12).

14

Črpalka za mazalno olje

Da, standardna oprema.

2.4   Pogoji nastavitve

Pogoji nastavitve za preskus za določitev izhodne moči so navedeni v preglednici 2.

Preglednica 2

Pogoji nastavitve

| 1. | Nastavitev uplinjača(-ev), uparjalnika/regulatorja tlaka |
| --- | --- |

1.

Nastavitev uplinjača(-ev), uparjalnika/regulatorja tlaka

V skladu s proizvajalčevimi specifikacijami, uporablja pa se brez nadaljnjega spreminjanja za posamezno uporabo.

| 2. | Nastavitev sistema tlačilke za vbrizgavanje goriva |
| --- | --- |

2.

Nastavitev sistema tlačilke za vbrizgavanje goriva

| 3. | Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja krmilnih časov) |
| --- | --- |

3.

Nastavitev vžiga ali krmiljenje začetka vbrizgavanja (krivulja krmilnih časov)

| 4. | Nastavitev regulatorja |
| --- | --- |

4.

Nastavitev regulatorja

| 5. | Naprave za nadzor emisij |
| --- | --- |

5.

Naprave za nadzor emisij

| 6. | Samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka |
| --- | --- |

6.

Samodejno krmiljenje vbrizgane količine goriva v odvisnosti od tlaka

3.   PODATKI, KI JIH JE TREBA EVIDENTIRATI

| 3.1 | Podatki, ki jih je treba evidentirati, so navedeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o zmogljivosti motorja se dobijo v stabiliziranih pogojih delovanja ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnih komorah so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge), da bi bil korekcijski faktor čim manjši. |
| --- | --- |

3.1

Podatki, ki jih je treba evidentirati, so navedeni v odstavku 4 Dodatka k tej prilogi. Podatki o zmogljivosti motorja se dobijo v stabiliziranih pogojih delovanja ob zadostni oskrbi motorja z zrakom. V zgorevalnih komorah so lahko usedline, vendar v omejenih količinah. Preskusni pogoji, kot je temperatura vstopnega zraka, se izberejo tako, da so čim bolj podobni referenčnim pogojem (glej odstavek 5.2 te priloge), da bi bil korekcijski faktor čim manjši.

| 3.2 | Temperatura zraka, ki vstopa v motor, se meri v vstopnem vodu. Merjenje podtlaka v sesalni cevi se opravi na isti točki. Termometer ali termočlen je zaščiten pred povratnim pršenjem goriva in sevanjem toplote ter je nameščen neposredno v zračni tok. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest. |
| --- | --- |

3.2

Temperatura zraka, ki vstopa v motor, se meri v vstopnem vodu. Merjenje podtlaka v sesalni cevi se opravi na isti točki. Termometer ali termočlen je zaščiten pred povratnim pršenjem goriva in sevanjem toplote ter je nameščen neposredno v zračni tok. Za določitev reprezentativne povprečne temperature vstopnega zraka je potrebno zadostno število merilnih mest.

| 3.3 | Podtlak v sesalni cevi se meri navzdol po vstopnih vodih, zračnem filtru, dovodnem glušniku ali omejevalniku hitrosti (če je nameščen). |
| --- | --- |

3.3

Podtlak v sesalni cevi se meri navzdol po vstopnih vodih, zračnem filtru, dovodnem glušniku ali omejevalniku hitrosti (če je nameščen).

| 3.4 | Absolutni tlak na vstopu v motor nižje od kompresorja in izmenjevalnika toplote, če je nameščen, se meri v polnilnem zbiralniku in na kateri koli drugi točki, na kateri je treba meriti tlak zaradi izračuna korekcijskih faktorjev. |
| --- | --- |

3.4

Absolutni tlak na vstopu v motor nižje od kompresorja in izmenjevalnika toplote, če je nameščen, se meri v polnilnem zbiralniku in na kateri koli drugi točki, na kateri je treba meriti tlak zaradi izračuna korekcijskih faktorjev.

| 3.5 | Protitlak v izpušnem sistemu se meri na točki, ki je vsaj tri premere cevi nižje od izstopne prirobnice izpušnega kolektorja ter nižje od turbopolnilnika, če je nameščen. Mesto se natančno opredeli. |
| --- | --- |

3.5

Protitlak v izpušnem sistemu se meri na točki, ki je vsaj tri premere cevi nižje od izstopne prirobnice izpušnega kolektorja ter nižje od turbopolnilnika, če je nameščen. Mesto se natančno opredeli.

| 3.6 | Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto. |
| --- | --- |

3.6

Podatki se ne odčitavajo, dokler navor, število vrtljajev in temperatura niso konstantni najmanj eno minuto.

| 3.7 | Število vrtljajev motorja med preskusom ali odčitavanjem ne sme odstopati od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min, pri čemer se upošteva večja vrednost. |
| --- | --- |

3.7

Število vrtljajev motorja med preskusom ali odčitavanjem ne sme odstopati od določene vrednosti za več kot ± 1 odstotek ali ± 10 min, pri čemer se upošteva večja vrednost.

| 3.8 | Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore ne razlikujeta za več kot 2 %. |
| --- | --- |

3.8

Podatki o obremenitvi zavore, porabi goriva in temperaturi vstopnega zraka se odčitajo hkrati kot povprečje dveh stabiliziranih zaporednih vrednosti, ki se glede obremenitve zavore ne razlikujeta za več kot 2 %.

| 3.9 | Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja se ohrani pri vrednosti, kot jo je navedel proizvajalec.
  Če proizvajalec temperature ni navedel, mora ta znašati 353 K ± 5 K. Za motorje z zračnim hlajenjem mora biti temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, v območju +0/–20 K največje vrednosti, ki jo je navedel proizvajalec v referenčnih pogojih. |
| --- | --- |

3.9

Temperatura hladilnega sredstva na izhodu iz motorja se ohrani pri vrednosti, kot jo je navedel proizvajalec.

Če proizvajalec temperature ni navedel, mora ta znašati 353 K ± 5 K. Za motorje z zračnim hlajenjem mora biti temperatura na točki, ki jo določi proizvajalec, v območju +0/–20 K največje vrednosti, ki jo je navedel proizvajalec v referenčnih pogojih.

| 3.10 | Za motorje na kompresijski vžig se temperatura goriva meri na vstopni točki tlačilke za vbrizgavanje goriva in ohranja v vrednostih 306–316 K (33–43 °C), za motorje na prisilni vžig pa se temperatura goriva meri čim bliže vstopni točki uplinjača ali sklopu vbrizgalnikov goriva in se ohranja pri vrednostih 293–303 K (20–30 °C). |
| --- | --- |

3.10

Za motorje na kompresijski vžig se temperatura goriva meri na vstopni točki tlačilke za vbrizgavanje goriva in ohranja v vrednostih 306–316 K (33–43 °C), za motorje na prisilni vžig pa se temperatura goriva meri čim bliže vstopni točki uplinjača ali sklopu vbrizgalnikov goriva in se ohranja pri vrednostih 293–303 K (20–30 °C).

| 3.11 | Temperatura mazalnega olja, izmerjena v oljni črpalki ali na izhodu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja. |
| --- | --- |

3.11

Temperatura mazalnega olja, izmerjena v oljni črpalki ali na izhodu iz oljnega hladilnika, če je nameščen, je v mejah, ki jih je določil proizvajalec motorja.

| 3.12 | Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v zgornjih odstavkih 3.9, 3.10 in 3.11 te priloge, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem. |
| --- | --- |

3.12

Za ohranjanje temperature v mejah, določenih v zgornjih odstavkih 3.9, 3.10 in 3.11 te priloge, se lahko po potrebi uporablja pomožni upravljalni sistem.

4.   TOČNOST MERITEV

| 4.1 | Navor: ± 1 % izmerjenega navora. Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost na spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora. |
| --- | --- |

4.1

Navor: ± 1 % izmerjenega navora. Sistem za merjenje navora je umerjen tako, da upošteva izgube zaradi trenja. Točnost na spodnji polovici merilnega območja dinamometra je lahko ± 2 % izmerjenega navora.

| 4.2 | Število vrtljajev motorja: 0,5 % izmerjenih vrtljajev. |
| --- | --- |

4.2

Število vrtljajev motorja: 0,5 % izmerjenih vrtljajev.

| 4.3 | Poraba goriva: ± 1 % izmerjene porabe. |
| --- | --- |

4.3

Poraba goriva: ± 1 % izmerjene porabe.

| 4.4 | Temperatura goriva: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.4

Temperatura goriva: ± 2 K.

| 4.5 | Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 2 K. |
| --- | --- |

4.5

Temperatura zraka pri vstopu v motor: ± 2 K.

| 4.6 | Zračni tlak: ± 100 Pa. |
| --- | --- |

4.6

Zračni tlak: ± 100 Pa.

| 4.7 | Podtlak v sesalnem sistemu: ± 50 Pa. |
| --- | --- |

4.7

Podtlak v sesalnem sistemu: ± 50 Pa.

| 4.8 | Protitlak v izpušnem sistemu: ± 200 Pa. |
| --- | --- |

4.8

Protitlak v izpušnem sistemu: ± 200 Pa.

5.   KOREKCIJSKI FAKTORJI ZA MOČ

5.1   Opredelitev pojma

Korekcijski faktor za moč je koeficient, s katerim se določi moč motorja pri referenčnih atmosferskih pogojih iz spodnje točke 5.2:

Po = α P,

kjer je:

| Po | korigirana moč (tj. moč v referenčnih atmosferskih pogojih), |
| --- | --- |
| α | korekcijski faktor (αa ali αd), |
| P | izmerjena moč (moč pri preskusu). |

Po

korigirana moč (tj. moč v referenčnih atmosferskih pogojih),

α

korekcijski faktor (αa ali αd),

P

izmerjena moč (moč pri preskusu).

5.2   Referenčni atmosferski pogoji

5.2.1   Temperatura (To): 298 K (25 °C).

5.2.2   Suhi tlak (Pso): 99 kPa.

Suhi tlak temelji na skupnem tlaku 100 kPa in tlaku vodnih hlapov 1 kPa.

5.3   Atmosferski pogoji pri preskusu

Atmosferski pogoji med preskusom so:

5.3.1   Temperatura (T)

| Za motorje na prisilni vžig | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- |
| Za motorje na kompresijski vžig | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

Za motorje na prisilni vžig

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Za motorje na kompresijski vžig

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

5.3.2   Tlak (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4   Določanje korekcijskih faktorjev αa in αd
   (13)

5.4.1   Sesalni motor ali tlačno polnjeni motor na prisilni vžig

Korekcijski faktor αa se izračuna z naslednjim obrazcem:

Formula

kjer je:

| ps | skupni suhi zračni tlak v kilopaskalih (kPa); to je skupni barometrski tlak, zmanjšan za tlak vodnih hlapov, |
| --- | --- |
| T | absolutna temperatura zraka, ki ga vsesa motor, v kelvinih (K). |

ps

skupni suhi zračni tlak v kilopaskalih (kPa); to je skupni barometrski tlak, zmanjšan za tlak vodnih hlapov,

T

absolutna temperatura zraka, ki ga vsesa motor, v kelvinih (K).

Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da je preskus veljaven, mora biti korekcijski faktor:

0,96 ≤ αa ≤ 1,06

Če so te meje presežene, je treba v poročilu o preskusu navesti popravljeno dobljeno vrednost in natančno opisati testne pogoje (temperaturo in tlak).

5.4.2   Motorji na kompresijski vžig – faktor αd

Korekcijski faktor za moč (αd) za motorje na kompresijski vžig pri konstantnem pretoku goriva se izračuna z naslednjim obrazcem:

αd = (fa)fm

kjer je:

| fa | atmosferski faktor, |
| --- | --- |
| fm | značilni parameter za vsak tip motorja in nastavitev. |

fa

atmosferski faktor,

fm

značilni parameter za vsak tip motorja in nastavitev.

5.4.2.1   Atmosferski faktor fa

Ta faktor označuje učinke okoljskih pogojev (tlak, temperatura in vlažnost) na zrak, ki ga vsesa motor. Obrazec za atmosferski faktor se razlikuje glede na tip motorja.

5.4.2.1.1   Sesalni motorji in motorji z mehanskim tlačnim polnilnikom

Formula

5.4.2.1.2   Motorji s turbopolnilnikom ali brez hlajenja polnilnega zraka

Formula

5.4.2.2   Faktor motorja fm

fm je funkcija qc (popravljen pretok goriva):

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  in |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

in

| | qc = q/r, |
| --- | --- |

qc = q/r,

kjer je:

| q | pretok goriva v miligramih na cikel na liter skupne gibne prostornine (mg/(l. cikel)), |
| --- | --- |
| r | razmerje med tlakom pri vstopu v polnilnik in pri izstopu iz polnilnika (za sesalne motorje r = 1). |

q

pretok goriva v miligramih na cikel na liter skupne gibne prostornine (mg/(l. cikel)),

r

razmerje med tlakom pri vstopu v polnilnik in pri izstopu iz polnilnika (za sesalne motorje r = 1).

Ta obrazec velja za interval vrednosti qc med 37,2 mg/(l. cikel) in 65 mg/(l. cikel).

Za vrednosti qc, ki so manjše od 37,2 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 0,2 (fm = 0,2).

Za vrednosti qc, ki so večje od 65 mg/(l. cikel), se za fm vzame konstantna vrednost 1,2 (fm = 1,2) (glej sliko):

Image

5.4.2.3   Pogoji, ki morajo biti izpolnjeni v laboratoriju

Da je preskus veljaven, mora biti korekcijski faktor αa:

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Če so te meje presežene, se v poročilu o preskusu navede popravljena dobljena vrednost in natančno opišejo pogoji preskušanja (temperatura in tlak).

---

(1)  Celotni sesalni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| (i) | če obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja; |
| --- | --- |

(i)

če obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja;

| (ii) | v primeru sesalno polnjenih motorjev na prisilni vžig; |
| --- | --- |

(ii)

v primeru sesalno polnjenih motorjev na prisilni vžig;

| (iii) | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

(iii)

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko uporabi enakovredni sistem, treba pa je preveriti, ali se tlak v polnilnem zbiralniku od mejne vrednosti, ki jo za čist zračni filter določi proizvajalec, ne razlikuje za več kot 100 Pa.

(2)  Celotni izpušni sistem se vgradi, kot je določeno za predvideno uporabo:

| (i) | če obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja; |
| --- | --- |

(i)

če obstaja nevarnost večjega vpliva na moč motorja;

| (ii) | v primeru sesalno polnjenih motorjev na prisilni vžig; |
| --- | --- |

(ii)

v primeru sesalno polnjenih motorjev na prisilni vžig;

| (iii) | če tako zahteva proizvajalec. |
| --- | --- |

(iii)

če tako zahteva proizvajalec.

V drugih primerih se lahko vgradi enakovredni sistem, če se izmerjeni tlak od mejne vrednosti, ki jo določi proizvajalec, ne razlikuje za več kot 1 000 Pa.

(3)  Če je v motor vgrajen zadrževalnik izpušnih plinov, mora biti ventil dušilke fiksiran v popolnoma odprtem položaju.

(4)  Tlak v sistemu za dovod goriva se lahko po potrebi prilagodi, da nastane tlak, ki obstaja v določeni izvedbi motorja (zlasti če se uporablja sistem „vračanja goriva“).

(5)  Ventil za dovod zraka je kontrolni ventil za pnevmatični regulator tlačilke za vbrizgavanje goriva. Regulator ali oprema za vbrizgavanje goriva lahko vključuje tudi druge naprave, ki lahko vplivajo na količino vbrizganega goriva.

(6)  Kroženje hladilne tekočine poganja samo vodna črpalka motorja. Tekočino lahko hladi zunanji tokokrog, če izguba tlaka tega tokokroga in tlak na vhodu v črpalko načeloma ostaneta enaka kot v hladilnem sistemu motorja.

(7)  Termostat se lahko pritrdi v povsem odprtem položaju.

(8)  Če sta za preskus nameščena hladilni ventilator ali puhalo, se rezultatom doda odjem moči, razen pri motorjih, pri katerih je taka dodatna oprema sestavni del motorja (tj. hladilni ventilatorji zračno hlajenih motorjev, neposredno nameščeni na ročično gred). Moč ventilatorja ali puhala se pri številu vrtljajev, uporabljenem za preskus, določi z izračunom iz standardnih značilnosti ali praktičnimi preskusi.

(9)  Najmanjša moč alternatorja: električna moč alternatorja se omeji na moč, potrebno za poganjanje dodatne opreme, ki je nujna za delovanje motorja. Če je treba priključiti akumulator, se uporabi poln akumulator v dobrem stanju.

(10)  Motorji s hlajenjem polnilnega zraka se preskušajo tako, da se vstopni zrak hladi z zrakom ali hladilno tekočino, na željo proizvajalca pa lahko hladilnik z zračnim hlajenjem nadomesti preskusna naprava. V vsakem primeru se moč pri vsakem številu vrtljajev meri z največjim padcem tlaka in najmanjšim padcem temperature zraka v motorju po celem hladilniku polnilnega zraka na napravi za preskušanje, kakor je navedel proizvajalec.

(11)  Vključujejo lahko, na primer, recirkulacijo izpušnih plinov (sistem EGR), katalizator, toplotni reaktor, sekundarni dovod zraka in napravo za zmanjšanje emisij zaradi izhlapevanja goriva.

(12)  Energijo za električne ali druge sisteme zagona zagotovi preskusna naprava.

(13)  Preskusi se lahko izvedejo v klimatiziranih preskusnih prostorih, kjer se atmosferski pogoji lahko nadzorujejo.

Če so motorji opremljeni s samodejnim sistemom za nadzor temperature zraka in če je naprava taka, da pri polni obremenitvi pri 25 °C ni dodanega segretega zraka, se preskus izvede s povsem zaprto napravo. Če naprava še vedno deluje pri 25 °C, se preskus izvede pri običajnem delovanju naprave in se eksponent temperature v korekcijskem faktorju šteje za nični (brez popravka temperature).

DODATEK

REZULTATI PRESKUSOV ZA MERJENJE IZHODNE MOČI MOTORJA

Ta obrazec izpolni laboratorij, ki izvaja preskus.

1.   POGOJI PRESKUŠANJA

| 1.1 | Mesto točke merjenja protitlaka v izpušnem sistemu |
| --- | --- |

1.1

Mesto točke merjenja protitlaka v izpušnem sistemu

| 1.2 | Mesto točke merjenja podtlaka v sesalni cevi |
| --- | --- |

1.2

Mesto točke merjenja podtlaka v sesalni cevi

| 1.3 | Značilnosti dinamometra |
| --- | --- |

1.3

Značilnosti dinamometra

| 1.3.1 | Znamka: ...Model: ... |
| --- | --- |

1.3.1

Znamka: ...Model: ...

| 1.3.2 | Tip: ... |
| --- | --- |

1.3.2

Tip: ...

2.   GORIVO

| 2.1 | Za motorje na prisilni vžig na tekoče gorivo |
| --- | --- |

2.1

Za motorje na prisilni vžig na tekoče gorivo

| 2.1.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.1.1

Znamka: ...

| 2.1.2 | Specifikacija: ... |
| --- | --- |

2.1.2

Specifikacija: ...

| 2.1.3 | Dodatek proti klenkanju (svinec itd.): ... |
| --- | --- |

2.1.3

Dodatek proti klenkanju (svinec itd.): ...

| 2.1.3.1 | Tip: ... |
| --- | --- |

2.1.3.1

Tip: ...

| 2.1.3.2 | Vsebnost: ... mg/l |
| --- | --- |

2.1.3.2

Vsebnost: ... mg/l

| 2.1.4 | Oktansko število RON: ... (ASTM D 26 99-70) |
| --- | --- |

2.1.4

Oktansko število RON: ... (ASTM D 26 99-70)

| 2.1.4.1 | Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.1.4.1

Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K

| 2.1.4.2 | Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.1.4.2

Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg

| 2.2 | Za motorje na prisilni vžig na plinasto gorivo |
| --- | --- |

2.2

Za motorje na prisilni vžig na plinasto gorivo

| 2.2.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.2.1

Znamka: ...

| 2.2.2 | Specifikacija: ... |
| --- | --- |

2.2.2

Specifikacija: ...

| 2.2.3 | Tlak pri skladiščenju: ... bar |
| --- | --- |

2.2.3

Tlak pri skladiščenju: ... bar

| 2.2.4 | Tlak pri uporabi: ... bar |
| --- | --- |

2.2.4

Tlak pri uporabi: ... bar

| 2.2.5 | Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.2.5

Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg

| 2.3 | Za motorje na kompresijski vžig na plinasto gorivo |
| --- | --- |

2.3

Za motorje na kompresijski vžig na plinasto gorivo

| 2.3.1 | Sistem oskrbe z gorivom: plin |
| --- | --- |

2.3.1

Sistem oskrbe z gorivom: plin

| 2.3.2 | Specifikacija uporabljenega plina: ... |
| --- | --- |

2.3.2

Specifikacija uporabljenega plina: ...

| 2.3.3 | Razmerje plinsko olje/plin: ... |
| --- | --- |

2.3.3

Razmerje plinsko olje/plin: ...

| 2.3.4 | Spodnja kalorična vrednost: ... |
| --- | --- |

2.3.4

Spodnja kalorična vrednost: ...

| 2.4 | Za motorje na kompresijski vžig na tekoče gorivo |
| --- | --- |

2.4

Za motorje na kompresijski vžig na tekoče gorivo

| 2.4.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

2.4.1

Znamka: ...

| 2.4.2 | Specifikacija uporabljenega goriva: ... |
| --- | --- |

2.4.2

Specifikacija uporabljenega goriva: ...

| 2.4.3 | Cetansko število (ASTM D 976-71): ... |
| --- | --- |

2.4.3

Cetansko število (ASTM D 976-71): ...

| 2.4.4 | Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K |
| --- | --- |

2.4.4

Specifična gostota: ... g/cm3 pri 288 K

| 2.4.5 | Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg |
| --- | --- |

2.4.5

Spodnja kalorična vrednost: ... kJ/kg

3.   MAZIVO

| 3.1 | Znamka: ... |
| --- | --- |

3.1

Znamka: ...

| 3.2 | Specifikacija: ... |
| --- | --- |

3.2

Specifikacija: ...

| 3.3 | Viskoznost SAE: ... |
| --- | --- |

3.3

Viskoznost SAE: ...

Podrobni rezultati meritev (1)

| Število vrtljajev motorja, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Izmerjeni navor, Nm | | |
| Izmerjena moč, kW | | |
| Izmerjeni pretok goriva, g/h | | |
| Zračni tlak, kPa | | |
| Tlak vodnih hlapov, kPa | | |
| Temperatura vstopnega zraka, K | | |
| Moč, ki se doda za opremo in dodatno opremo, razen opreme iz preglednice 1, kW | št. 1
  št. 2
  št. 3 | | |
| Skupaj, kW | |
| Korekcijski faktor za moč | | |
| Korigirana moč na zavori, kW | | |
| Izhodna moč, kW | | |
| Nazivni navor, Nm | | |
| Korigirana specifična poraba goriva g/(kWh) (2) | | |
| Temperatura hladilne tekočine pri izhodu, K | | |
| Temperatura mazalnega olja v merilni točki, K | | |
| Temperatura zraka za tlačnim polnilnikom, K (3) | | |
| Temperatura goriva pri vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, K | | |
| Temperatura zraka za hladilnikom polnilnega zraka, K (3) | | |
| Tlak za tlačnim polnilnikom, kPa | | |
| Tlak za hladilnikom polnilnega zraka, kPa | | |
| Podtlak v sesalni cevi, Pa | | |
| Protitlak v izpušnem sistemu, Pa | | |
| Največji dovod goriva, mm3/gib ali cikel (3) | | |

Število vrtljajev motorja, min– 1

Izmerjeni navor, Nm

Izmerjena moč, kW

Izmerjeni pretok goriva, g/h

Zračni tlak, kPa

Tlak vodnih hlapov, kPa

Temperatura vstopnega zraka, K

Moč, ki se doda za opremo in dodatno opremo, razen opreme iz preglednice 1, kW

št. 1

št. 2

št. 3

Skupaj, kW

Korekcijski faktor za moč

Korigirana moč na zavori, kW

Izhodna moč, kW

Nazivni navor, Nm

Korigirana specifična poraba goriva g/(kWh) (2)

Temperatura hladilne tekočine pri izhodu, K

Temperatura mazalnega olja v merilni točki, K

Temperatura zraka za tlačnim polnilnikom, K (3)

Temperatura goriva pri vstopu v tlačilko za vbrizgavanje goriva, K

Temperatura zraka za hladilnikom polnilnega zraka, K (3)

Tlak za tlačnim polnilnikom, kPa

Tlak za hladilnikom polnilnega zraka, kPa

Podtlak v sesalni cevi, Pa

Protitlak v izpušnem sistemu, Pa

Največji dovod goriva, mm3/gib ali cikel (3)

---

(1)  Značilne krivulje izhodne moči in nazivnega navora se zapišejo kot funkcija števila vrtljajev motorja.

(2)  Izračunano z izhodno močjo za motorje na kompresijski in prisilni vžig, v zadnjem primeru pomnoženo s korekcijskim faktorjem za moč.

(3)  Neustrezno črtati.

---

PRILOGA 5

BISTVENE ZNAČILNOSTI DRUŽINE MOTORJEV

1.   PARAMETRI, KI OPREDELJUJEJO DRUŽINO MOTORJEV

Družina motorjev se lahko opredeli z osnovnimi konstrukcijskimi parametri, ki morajo biti skupni motorjem v družini. V nekaterih primerih lahko obstaja medsebojni vpliv parametrov. Ta vpliv je treba upoštevati tudi zaradi zagotavljanja, da so v neko družino motorjev vključeni samo motorji s podobnimi značilnostmi glede emisij izpušnih plinov.

Da lahko motorji pripadajo isti družini motorjev, morajo imeti skupne spodaj naštete osnovne parametre:

| 1.1 | Zgorevalni cikel | štiritaktni |
| --- | --- | --- |

1.1

Zgorevalni cikel

štiritaktni

| | dvotaktni |
| --- | --- |

dvotaktni

| 1.2 | Hladilno sredstvo | zrak |
| --- | --- | --- |

1.2

Hladilno sredstvo

zrak

| | voda |
| --- | --- |

voda

| | olje |
| --- | --- |

olje

| 1.3 | Gibna prostornina posameznega valja
  Gibna prostornina posameznega valja, v razponu od 85 do 100 % največje gibne prostornine v družini motorjev. |
| --- | --- |

1.3

Gibna prostornina posameznega valja

Gibna prostornina posameznega valja, v razponu od 85 do 100 % največje gibne prostornine v družini motorjev.

| 1.4 | Način polnjenja z zrakom | sesalno polnjenje
  tlačno polnjenje |
| --- | --- | --- |

1.4

Način polnjenja z zrakom

sesalno polnjenje

tlačno polnjenje

| 1.5 | Vrsta goriva | dizelsko gorivo |
| --- | --- | --- |

1.5

Vrsta goriva

dizelsko gorivo

| | bencin |
| --- | --- |

bencin

| | plinasto gorivo (ZP ali UNP) |
| --- | --- |

plinasto gorivo (ZP ali UNP)

| 1.6 | Tip/oblika zgorevalne komore | predkomora |
| --- | --- | --- |

1.6

Tip/oblika zgorevalne komore

predkomora

| | vrtinčna komora |
| --- | --- |

vrtinčna komora

| | neposredno vbrizgavanje |
| --- | --- |

neposredno vbrizgavanje

| 1.7 | Ventili in kanali – konfiguracija, velikost in število | glava valja |
| --- | --- | --- |

1.7

Ventili in kanali – konfiguracija, velikost in število

glava valja

| | stena valja |
| --- | --- |

stena valja

| | okrov ročične gredi |
| --- | --- |

okrov ročične gredi

| 1.8 | Sistem za dovajanje goriva






  1.8.1 | Za motorje na kompresijski vžig | vbrizgavanje prek skupnega voda |
| --- | --- | --- | --- |

1.8

Sistem za dovajanje goriva

1.8.1

Za motorje na kompresijski vžig

vbrizgavanje prek skupnega voda

| | vrstna tlačilka |
| --- | --- |

vrstna tlačilka

| | razdelilna tlačilka |
| --- | --- |

razdelilna tlačilka

| | enojni element |
| --- | --- |

enojni element

| | sistem tlačilka-šoba |
| --- | --- |

sistem tlačilka-šoba

| 1.8.2 | Za motorje na prisilni vžig | uplinjač |
| --- | --- | --- |

1.8.2

Za motorje na prisilni vžig

uplinjač

| | posredno vbrizgavanje |
| --- | --- |

posredno vbrizgavanje

| | neposredno vbrizgavanje |
| --- | --- |

neposredno vbrizgavanje

| 1.9 | Različne značilnosti | recirkulacija izpušnih plinov |
| --- | --- | --- |

1.9

Različne značilnosti

recirkulacija izpušnih plinov

| | vbrizgavanje vode (emulzije) |
| --- | --- |

vbrizgavanje vode (emulzije)

| | vbrizgavanje zraka |
| --- | --- |

vbrizgavanje zraka

| | sistem za hlajenje polnilnega zraka |
| --- | --- |

sistem za hlajenje polnilnega zraka

| 1.10 | Naknadna obdelava izpušnih plinov | oksidacijski katalizator |
| --- | --- | --- |

1.10

Naknadna obdelava izpušnih plinov

oksidacijski katalizator

| | redukcijski katalizator |
| --- | --- |

redukcijski katalizator

| | toplotni reaktor |
| --- | --- |

toplotni reaktor

| | lovilnik delcev |
| --- | --- |

lovilnik delcev

2.   IZBIRA OSNOVNEGA MOTORJA

| 2.1 | Pri dizelskih motorjih se za izbor osnovnega motorja iz družine kot primarno merilo uporabi največji dovod goriva na gib pri številu vrtljajev pri največjem navedenem navoru.
  Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere s sekundarnim merilom, tj. največjim dovodom goriva na gib pri nazivnem številu vrtljajev. Homologacijski organ lahko v določenih okoliščinah ugotovi, da je mogoče družino najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. V tem primeru lahko homologacijski organ za preskus izbere dodatni motor |
| --- | --- |

2.1

Pri dizelskih motorjih se za izbor osnovnega motorja iz družine kot primarno merilo uporabi največji dovod goriva na gib pri številu vrtljajev pri največjem navedenem navoru.

Če to primarno merilo izpolnjujeta dva ali več motorjev, se osnovni motor izbere s sekundarnim merilom, tj. največjim dovodom goriva na gib pri nazivnem številu vrtljajev. Homologacijski organ lahko v določenih okoliščinah ugotovi, da je mogoče družino najbolje določiti s preskušanjem še enega motorja. V tem primeru lahko homologacijski organ za preskus izbere dodatni motor

| 2.2 | Pri motorjih na prisilni vžig se osnovni motor družine izbere na podlagi primarnega merila pretoka goriva (g/h). |
| --- | --- |

2.2

Pri motorjih na prisilni vžig se osnovni motor družine izbere na podlagi primarnega merila pretoka goriva (g/h).

---

PRILOGA 6

PREVERJANJA SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   SPLOŠNO

Te zahteve so skladne s preskusi, ki jih je treba v skladu z odstavkom 6.2 tega pravilnika opraviti za preverjanje skladnosti proizvodnje.

2.   PRESKUSNI POSTOPKI

Metode preskušanja in merilni instrumenti so opisani v Prilogi 4 k temu pravilniku.

3.   ZBIRANJE VZORCEV

3.1   V primeru tipa motorja

Izbrati je treba en motor. Če se po preskusu iz spodnjega odstavka 5.1 izkaže, da motor ne izpolnjuje zahtev tega pravilnika, se preskusita še dva motorja.

3.2   V primeru družine motorjev

V primeru homologacije za družino motorjev je treba skladnost proizvodnje preveriti na enem članu družine, ki ni osnovni motor. Če motor ne prestane preskusa skladnosti proizvodnje, se preskusita še dva motorja istega tipa.

4.   MERILA ZA MERITVE

4.1   Izhodna moč in specifična poraba goriva motorja z notranjim zgorevanjem

Meritve se opravijo pri zadostnem številu vrtljajev motorja, da se čim bolj pravilno opredelijo krivulje moči, navora in specifične porabe goriva med najmanjšim in največjim številom vrtljajev, ki ju je priporočil proizvajalec, kot je opredeljeno v odstavkih 2.9 in 2.11 tega pravilnika.

Vrednosti, ki jih izmeri tehnična služba za preskušani motor, se ne razlikujejo za več kot ± 5 % za izhodno moč (navor) in ± 10 % za specifično porabo goriva na vseh merilnih točkah krivulje z odstopanjem ± 5 % za število vrtljajev motorja.

5.   VREDNOTENJE REZULTATOV

Če podatki o izhodni moči in porabi goriva drugega in/ali tretjega motorja iz odstavka 3 ne izpolnjujejo zahtev zgornjega odstavka 4, se ugotovi, da proizvodnja ni skladna z zahtevami tega pravilnika, in se uporabi določba odstavka 7 tega pravilnika.

---

PRILOGA 7

TEHNIČNI PODATKI O REFERENČNIH GORIVIH

1.   Tehnični podatki o referenčnih gorivih UNP

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti goriva A | Mejne vrednosti goriva B | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanjša | Največja | Najmanjša | Največja |
| Motorno oktansko število | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 Priloga B |
| Sestava: | | | | | | |
| Vsebnost C3 | vol. % | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| Vsebnost C4 | vol. % | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Nenasičeni ogljikovodiki (olefini) | vol. % | | 12 | | 14 | |
| Ostanki uparjanja | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Skupna vsebnost žvepla | ppm (masa) (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vodikov sulfid | — | | ni | | ni | ISO 8819 |
| Korozija bakrenega traku | ocena | | razred 1 | | razred 1 | ISO 6251 (2) |
| Voda pri 0 °C | | | prosto | | prosto | vizualni pregled |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti goriva A

Mejne vrednosti goriva B

Preskusna metoda

Najmanjša

Največja

Najmanjša

Največja

Motorno oktansko število

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 Priloga B

Sestava:

Vsebnost C3

vol. %

48

52

83

87

Vsebnost C4

vol. %

48

52

13

17

ISO 7941

Nenasičeni ogljikovodiki (olefini)

vol. %

12

14

Ostanki uparjanja

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Skupna vsebnost žvepla

ppm (masa) (1)

50

50

EN 24260

Vodikov sulfid

—

ni

ni

ISO 8819

Korozija bakrenega traku

ocena

razred 1

razred 1

ISO 6251 (2)

Voda pri 0 °C

prosto

prosto

vizualni pregled

2.   Tehnični podatki o referenčnih gorivih ZP

Na evropskem trgu so na voljo goriva iz dveh območij:

| — | območja H med skrajnima referenčnima gorivoma GR in G23 ter |
| --- | --- |

—

območja H med skrajnima referenčnima gorivoma GR in G23 ter

| — | območja L med skrajnima referenčnima gorivoma G23 in G25. |
| --- | --- |

—

območja L med skrajnima referenčnima gorivoma G23 in G25.

Značilnosti referenčnih goriv GR, G23 in G25 so povzete spodaj:

Referenčno gorivo GR

| Značilnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Največja | Najmanjša |
| Sestava | | | | | |
| Metan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etan | | 13 | 11 | 15 | |
| Ostanek (3) | molski % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Vsebnost žvepla | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Značilnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusna metoda

Največja

Najmanjša

Sestava

Metan

87

84

89

Etan

13

11

15

Ostanek (3)

molski %

—

—

1

ISO 6974

Vsebnost žvepla

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

Referenčno gorivo G23

| Značilnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanjša | Največja |
| Sestava | | | | | |
| Metan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Ostanek (5) | molski % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Vsebnost žvepla | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Značilnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusna metoda

Najmanjša

Največja

Sestava

Metan

92,5

91,5

93,5

Ostanek (5)

molski %

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Vsebnost žvepla

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

Referenčno gorivo G25

| Značilnosti | Enote | Osnova | Mejne vrednosti | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Največja | Najmanjša |
| Sestava | | | | | |
| Metan | | 86 | 84 | 88 | |
| Ostanek (7) | molski % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Vsebnost žvepla | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Značilnosti

Enote

Osnova

Mejne vrednosti

Preskusna metoda

Največja

Najmanjša

Sestava

Metan

86

84

88

Ostanek (7)

molski %

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Vsebnost žvepla

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Referenčno gorivo za motorje na prisilni vžig

| Parameter | Enota | Mejne vrednosti (2) | Preskusna metoda | Objava |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Največja | Najmanjša |
| Raziskovalno oktansko število, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Motorno oktansko število, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Gostota pri 15 °C | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Parni tlak po Reidu | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destilacija: | | | | | |
| — | začetna točka vrelišča |

Parameter

Enota

Mejne vrednosti (2)

Preskusna metoda

Objava

Največja

Najmanjša

Raziskovalno oktansko število, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Motorno oktansko število, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Gostota pri 15 °C

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Parni tlak po Reidu

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destilacija:

—

začetna točka vrelišča

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | izparelo pri 100 °C |
| --- | --- |

—

izparelo pri 100 °C

% v/v

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | izparelo pri 150 °C |
| --- | --- |

—

izparelo pri 150 °C

% v/v

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | končna točka vrelišča |
| --- | --- |

—

končna točka vrelišča

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Ostanki

%

—

2

EN-ISO 3405

Analiza ogljikovodikov:

| — | nenasičeni (olefini) |
| --- | --- |

—

nenasičeni (olefini)

% v/v

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromati (4) |
| --- | --- |

—

aromati (4)

% v/v

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benzen |
| --- | --- |

—

benzen

% v/v

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | nasičeni |
| --- | --- |

—

nasičeni

—

ostanek

ASTM D 1319

1995

Razmerje ogljik/vodik

poročilo

poročilo

Oksidacijska stabilnost (5)

najmanj

480

—

EN-ISO 7536

1996

Vsebnost kisika (6)

% m/m

—

2,3

EN 1601

1997

Izparilni ostanek

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Vsebnost žvepla (7)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Korozija bakra pri 50 °C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Vsebnost svinca

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Vsebnost fosforja

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Referenčno gorivo za motorje na prisilni vžig (1)

| | Mejne vrednosti in enote (2) | Preskusna metoda |
| --- | --- | --- |
| Cetansko število (4) | najmanj 45 (7), največ 50 | ISO 5165 |
| Gostota pri 15 °C | najmanj 835 kg/m3, največ 845 kg/m3 (10) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destilacija (3) – 95 % točk | največ 370 °C | ISO 3405 |
| Viskoznost pri 40 °C | najmanj 2,5 mm2/s, največ 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Vsebnost žvepla | najmanj 0,1 % mase (9), največ 0,2 % mase (8) | ISO 8754, EN 24260 |
| Točka vžiga | najmanj 55 °C | ISO 2719 |
| CFPP (sposobnost filtra) | najmanj – največ + 5 °C | EN 116 |
| Korozija bakra | največ 1 | ISO 2160 |
| Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % DR) | največ 0,3 % mase | ISO 10370 |
| Vsebnost pepela | največ 0,01 % mase | ASTM D 482 (12) |
| Vsebnost vode | največ 0,05 % mase | ASTM D 95, D 1744 |
| Nevtralizacijsko število (močna kislina) | najmanj 0,20 mg KOH/g | |
| Oksidacijska stabilnost (5) | največ 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Aditivi (6) | | |

Mejne vrednosti in enote (2)

Preskusna metoda

Cetansko število (4)

najmanj 45 (7), največ 50

ISO 5165

Gostota pri 15 °C

najmanj 835 kg/m3, največ 845 kg/m3 (10)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destilacija (3) – 95 % točk

največ 370 °C

ISO 3405

Viskoznost pri 40 °C

najmanj 2,5 mm2/s, največ 3,5 mm2/s

ISO 3104

Vsebnost žvepla

najmanj 0,1 % mase (9), največ 0,2 % mase (8)

ISO 8754, EN 24260

Točka vžiga

najmanj 55 °C

ISO 2719

CFPP (sposobnost filtra)

najmanj – največ + 5 °C

EN 116

Korozija bakra

največ 1

ISO 2160

Ostanek ogljika po Conradsonu (10 % DR)

največ 0,3 % mase

ISO 10370

Vsebnost pepela

največ 0,01 % mase

ASTM D 482 (12)

Vsebnost vode

največ 0,05 % mase

ASTM D 95, D 1744

Nevtralizacijsko število (močna kislina)

najmanj 0,20 mg KOH/g

Oksidacijska stabilnost (5)

največ 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Aditivi (6)

Opombe:

| (1) | Če je treba izračunati toplotno učinkovitost motorja ali vozila, se lahko kalorična vrednost goriva izračuna po enačbi:
  specifična energija (neto kalorična vrednost)
  MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x,
  kjer je:







  d | = | gostota pri 288 K (15 °C), |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | masni delež vode (%/100), |
| y | = | masni delež pepela (%/100) in |
| s | = | masni delež žvepla (%/100). |

(1)

Če je treba izračunati toplotno učinkovitost motorja ali vozila, se lahko kalorična vrednost goriva izračuna po enačbi:

specifična energija (neto kalorična vrednost)

MJ/kg = (46,423 – 8,792 × d2 + 3,17 × d) × (1 – (x + y + s)) + 9,42 × s – 2,499 × x,

kjer je:

d

=

gostota pri 288 K (15 °C),

x

=

masni delež vode (%/100),

y

=

masni delež pepela (%/100) in

s

=

masni delež žvepla (%/100).

| (2) | Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi ASTMD 3244 „Določanje osnove za spore glede kakovosti naftnih proizvodov“, pri opredelitvi najnižje vrednosti najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo, pri opredelitvi najvišje in najnižje vrednosti pa najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost).
  Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz statističnih razlogov, mora imeti proizvajalec goriva za cilj ničelno vrednost, pri kateri je največja določena vrednost enaka 2R, in povprečno vrednost pri navajanju največje in najmanjše mejne vrednosti. Če je treba pojasniti, ali gorivo izpolnjuje zahteve specifikacij, je treba uporabiti standard ASTM D 3244. |
| --- | --- |

(2)

Vrednosti, navedene v specifikaciji, so „prave vrednosti“. Pri določanju njihovih mejnih vrednosti so bili uporabljeni izrazi ASTMD 3244 „Določanje osnove za spore glede kakovosti naftnih proizvodov“, pri opredelitvi najnižje vrednosti najmanjša razlika 2R nad ničelno vrednostjo, pri opredelitvi najvišje in najnižje vrednosti pa najmanjša razlika 4R (R = ponovljivost).

Ne glede na ta ukrep, ki je potreben iz statističnih razlogov, mora imeti proizvajalec goriva za cilj ničelno vrednost, pri kateri je največja določena vrednost enaka 2R, in povprečno vrednost pri navajanju največje in najmanjše mejne vrednosti. Če je treba pojasniti, ali gorivo izpolnjuje zahteve specifikacij, je treba uporabiti standard ASTM D 3244.

| (3) | Navedene vrednosti se nanašajo na izparele količine (odstotek zajetih in odstotek izgubljenih). |
| --- | --- |

(3)

Navedene vrednosti se nanašajo na izparele količine (odstotek zajetih in odstotek izgubljenih).

| (4) | Območje cetanskih števil ni v skladu z zahtevo, da je najmanjše območje 4R.
  Vendar se lahko v primeru spora med dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo določbe standarda ASTM D 3244, če se ponovi večje število meritev zaradi zagotovitve potrebne točnosti. |
| --- | --- |

(4)

Območje cetanskih števil ni v skladu z zahtevo, da je najmanjše območje 4R.

Vendar se lahko v primeru spora med dobaviteljem goriva in uporabnikom goriva za reševanje takih sporov uporabljajo določbe standarda ASTM D 3244, če se ponovi večje število meritev zaradi zagotovitve potrebne točnosti.

| (5) | Čeprav se ugotavlja obstojnost na oksidacijo, je lahko čas skladiščenja omejen. Glede pogojev skladiščenja in življenjske dobe goriva se je treba posvetovati z dobaviteljem. |
| --- | --- |

(5)

Čeprav se ugotavlja obstojnost na oksidacijo, je lahko čas skladiščenja omejen. Glede pogojev skladiščenja in življenjske dobe goriva se je treba posvetovati z dobaviteljem.

| (6) | To gorivo mora izhajati iz neposrednega postopka predelave in mora biti sestavljeno le iz razcepljenih destilatov ogljikovodikov, razžveplevanje pa je dovoljeno. Gorivo ne sme vsebovati nobenih kovinskih aditivov in aditivov za izboljšanje cetanskega števila. |
| --- | --- |

(6)

To gorivo mora izhajati iz neposrednega postopka predelave in mora biti sestavljeno le iz razcepljenih destilatov ogljikovodikov, razžveplevanje pa je dovoljeno. Gorivo ne sme vsebovati nobenih kovinskih aditivov in aditivov za izboljšanje cetanskega števila.

| (7) | Dovoljene so manjše vrednosti; v tem primeru je treba v poročilu navesti cetansko število uporabljenega referenčnega goriva. |
| --- | --- |

(7)

Dovoljene so manjše vrednosti; v tem primeru je treba v poročilu navesti cetansko število uporabljenega referenčnega goriva.

| (8) | Dovoljene so večje vrednosti; v tem primeru je treba v poročilu navesti delež žvepla v uporabljenem referenčnem gorivu. |
| --- | --- |

(8)

Dovoljene so večje vrednosti; v tem primeru je treba v poročilu navesti delež žvepla v uporabljenem referenčnem gorivu.

| (9) | Nenehno ga je treba nadzorovati ob upoštevanju tržnih trendov. Za prvo homologacijo motorja, ki nima naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov, je na zahtevo prosilca dovoljena najnižja raven žvepla 0,05 % mase; v tem primeru je treba izmerjeno vrednost delcev korigirati navzgor do povprečne vrednosti, ki je nominalno določena za delež žvepla v gorivu (0,150 % mase) po spodnji enačbi:
  PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)],
  kjer je:







  PTadj | = | prirejena PT-vrednost (g/kWh), |
| --- | --- | --- | --- |
| PT | = | izmerjena tehtana specifična vrednost emisije delcev (g/kWh), |
| SFC | = | tehtana specifična poraba goriva (g/kWh), izračunana po spodnjem obrazcu, |
| NSLF | = | povprečje nominalne specifikacije za masni delež žvepla (tj. 0,15 %/100), |
| FSF | = | masni delež žvepla v gorivu (%/100). |

(9)

Nenehno ga je treba nadzorovati ob upoštevanju tržnih trendov. Za prvo homologacijo motorja, ki nima naprave za naknadno obdelavo izpušnih plinov, je na zahtevo prosilca dovoljena najnižja raven žvepla 0,05 % mase; v tem primeru je treba izmerjeno vrednost delcev korigirati navzgor do povprečne vrednosti, ki je nominalno določena za delež žvepla v gorivu (0,150 % mase) po spodnji enačbi:

PTadj = PT + [SFC × 0,0917 × (NSLF – FSF)],

kjer je:

PTadj

=

prirejena PT-vrednost (g/kWh),

PT

=

izmerjena tehtana specifična vrednost emisije delcev (g/kWh),

SFC

=

tehtana specifična poraba goriva (g/kWh), izračunana po spodnjem obrazcu,

NSLF

=

povprečje nominalne specifikacije za masni delež žvepla (tj. 0,15 %/100),

FSF

=

masni delež žvepla v gorivu (%/100).

Enačba za izračun tehtane specifične porabe goriva:

Formula

kjer je:

Pi = Pm,i + PAE,i

Pri ocenjevanju skladnosti proizvodnje v skladu z odstavkom 6 je treba izpolnjevati zahteve in uporabljati referenčno gorivo, ki zagotavlja, da je delež žvepla med najnižjo (0,1 % mase) in najvišjo ravnjo (0,2 % mase).

| (10) | Dovoljene so večje vrednosti do 855 kg/m3; v tem primeru je treba v poročilu navesti gostoto referenčnega goriva. Pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje v skladu z odstavkom 6 je treba izpolnjevati zahteve in uporabljati referenčno gorivo z gostoto med najmanjšo gostoto 835 kg/m3 in največjo gostoto 845 kg/m3. |
| --- | --- |

(10)

Dovoljene so večje vrednosti do 855 kg/m3; v tem primeru je treba v poročilu navesti gostoto referenčnega goriva. Pri ugotavljanju skladnosti proizvodnje v skladu z odstavkom 6 je treba izpolnjevati zahteve in uporabljati referenčno gorivo z gostoto med najmanjšo gostoto 835 kg/m3 in največjo gostoto 845 kg/m3.

| (11) | Vse značilnosti goriva in mejne vrednosti je treba preverjati ob upoštevanju tržnih trendov. |
| --- | --- |

(11)

Vse značilnosti goriva in mejne vrednosti je treba preverjati ob upoštevanju tržnih trendov.

| (12) | Z datumom začetka izvajanja ga nadomesti EN/ISO 6245. |
| --- | --- |

(12)

Z datumom začetka izvajanja ga nadomesti EN/ISO 6245.

---

(1)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih 293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa.

(2)  Ta metoda lahko nenatančno določi prisotnost korozivnih snovi, če so v vzorcu protikorozijske snovi ali druge kemikalije, ki zmanjšujejo korozivnost vzorca na bakrenem traku. Zato je dodajanje takih zmesi za vplivanje na preskusno metodo prepovedano.

(3)  Nečistoče + C2+.

(4)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa).

(5)  Nečistoče (ki niso N2) + C2 + C2+.

(6)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa).

(7)  Nečistoče (ki niso N2) + C2 + C2+.

(8)  Vrednost se določi pri standardnih pogojih (293,2 K (20 °C) in 101,3 kPa).

---