# Europeiska unionens L 243/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.243.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 243 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången16 september 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.243.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 243

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången16 september 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | | 2010/489/EU |
| | * | Rådets beslut av den 12 juli 2010 om undertecknande av ett avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasiliens regering om civil luftfartssäkerhet | 1 |
| | | 2010/490/EU |
| | * | Rådets beslut av den 26 juli 2010 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser | 2 |
| Avtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser | 4 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 810/2010 av den 15 september 2010 om ändring av förordning (EU) nr 206/2010 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 811/2010 av den 15 september 2010 om registrering av import av WWAN-modem med ursprung i Folkrepubliken Kina i enlighet med artikel 24.5 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen | 37 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 812/2010 av den 15 september 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina | 40 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 813/2010 av den 15 september 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 59 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 814/2010 av den 15 september 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 september 2010 | 61 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 815/2010 av den 15 september 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10 | 64 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

2010/489/EU

*

Rådets beslut av den 12 juli 2010 om undertecknande av ett avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasiliens regering om civil luftfartssäkerhet

1

2010/490/EU

*

Rådets beslut av den 26 juli 2010 om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

2

Avtal mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

4

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 810/2010 av den 15 september 2010 om ändring av förordning (EU) nr 206/2010 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg (
  1
  )

1

16

*

Kommissionens förordning (EU) nr 811/2010 av den 15 september 2010 om registrering av import av WWAN-modem med ursprung i Folkrepubliken Kina i enlighet med artikel 24.5 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen

37

*

Kommissionens förordning (EU) nr 812/2010 av den 15 september 2010 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina

40

Kommissionens förordning (EU) nr 813/2010 av den 15 september 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

59

Kommissionens förordning (EU) nr 814/2010 av den 15 september 2010 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 september 2010

61

Kommissionens förordning (EU) nr 815/2010 av den 15 september 2010 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

64

| | | IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/EG |
| | * | Rådets beslut av den 27 juli 2009 om undertecknande på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser | 66 |

IV   Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2010/491/EG

*

Rådets beslut av den 27 juli 2009 om undertecknande på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

66

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/45/EU av den 7 juli 2010 om kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga organ avsedda för transplantation (EUT L 207 av den 6.8.2010) | 68 |

Rättelser

*

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/45/EU av den 7 juli 2010 om kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga organ avsedda för transplantation (EUT L 207 av den 6.8.2010)

(EUT L 207 av den 6.8.2010)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 12 juli 2010

om undertecknande av ett avtal mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasiliens regering om civil luftfartssäkerhet

(2010/489/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 100.2 och 207.4 jämförda med artiklarna 218.5 och 218.8 första stycket,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har på Europeiska unionens vägnar förhandlat fram ett avtal med Förbundsrepubliken Brasiliens regering om civil luftfartssäkerhet, i enlighet med rådets beslut av den 9 oktober 2009 om bemyndigande av kommissionen att inleda förhandlingar. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har på Europeiska unionens vägnar förhandlat fram ett avtal med Förbundsrepubliken Brasiliens regering om civil luftfartssäkerhet, i enlighet med rådets beslut av den 9 oktober 2009 om bemyndigande av kommissionen att inleda förhandlingar.

| (2) | Avtalet som förhandlats fram av kommissionen bör undertecknas, med förbehåll för att det senare ingås. |
| --- | --- |

(2)

Avtalet som förhandlats fram av kommissionen bör undertecknas, med förbehåll för att det senare ingås.

| (3) | Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att deras bilaterala avtal med Brasilien om samma fråga upphävs från och med den dag då avtalet träder i kraft. |
| --- | --- |

(3)

Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att deras bilaterala avtal med Brasilien om samma fråga upphävs från och med den dag då avtalet träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska unionen och Förbundsrepubliken Brasiliens regering om civil luftfartssäkerhet (nedan kallat avtalet), godkänns härmed på unionens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås (1).

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på unionens vägnar, med förbehåll för att det ingås.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 12 juli 2010.

På rådets vägnar

S. LARUELLE

Ordförande

---

(1)  Texten till avtalet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om ingående.

1

---

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/2

---

RÅDETS BESLUT

av den 26 juli 2010

om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

(2010/490/EU)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 77.2 b och 74, jämförda med artikel 218.6 a v,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 21.3 i rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (1) ska länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket delta i byråns arbete. De närmare reglerna för deras deltagande ska specificeras i ytterligare avtal som ska ingås mellan unionen och dessa länder. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 21.3 i rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (1) ska länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket delta i byråns arbete. De närmare reglerna för deras deltagande ska specificeras i ytterligare avtal som ska ingås mellan unionen och dessa länder.

| (2) | Efter det att kommissionen den 11 mars 2008 fått ett bemyndigande har förhandlingar slutförts med Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om ett avtal om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att kommissionen den 11 mars 2008 fått ett bemyndigande har förhandlingar slutförts med Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om ett avtal om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser.

| (3) | I och med att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

I och med att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i nämnda protokoll, inom sex månader efter det att rådet har antagit det här beslutet besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i nämnda protokoll, inom sex månader efter det att rådet har antagit det här beslutet besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.

| (5) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (6) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (7) | Avtalet bör ingås. |
| --- | --- |

(7)

Avtalet bör ingås.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (4) (avtalet) godkänns härmed på unionens vägnar.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att på unionens vägnar deponera det godkännandeinstrument som föreskrivs i artikel 9.4 i avtalet för att uttrycka unionens samtycke till att bli bunden av avtalet och göra följande anmälan:

”I och med att Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009 har Europeiska unionen ersatt och efterträtt Europeiska gemenskapen och från den dagen utövar den alla gemenskapens rättigheter och fullgör alla gemenskapens skyldigheter. Därför ska hänvisningar till Europeiska gemenskapen i avtalstexten i lämpliga fall läsas som Europeiska unionen.”

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Artikel 4

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 26 juli 2010.

På rådets vägnar

S. VANACKERE

Ordförande

---

(1)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

1

(2)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

2

(3)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

3

(4)  Se sidan 4 i detta nummer av EUT.

4

---

AVTAL

mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

EUROPEISKA GEMENSKAPEN,

å ena sidan, och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET,

nedan kallat Schweiz, och

FURSTENDÖMET LIECHTENSTEIN,

nedan kallat Liechtenstein,

å andra sidan,

SOM BEAKTAR det avtal som undertecknades den 26 oktober 2004 mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, nedan kallat avtalet,

SOM BEAKTAR det protokoll som undertecknades den 28 februari 2008 mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (nedan kallat protokollet),

SOM BEAKTAR den gemensamma förklaringen av Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser som åtföljer protokollet,

SOM BEAKTAR avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Island och Konungariket Norge om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (1), och

Som beaktar följande.

| (1) | Europeiska gemenskapen har genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (2) (nedan kallad förordningen) inrättat Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad byrån). |
| --- | --- |

(1)

Europeiska gemenskapen har genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (2) (nedan kallad förordningen) inrättat Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad byrån).

| (2) | Förordningen utgör en utveckling av Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet och protokollet. |
| --- | --- |

(2)

Förordningen utgör en utveckling av Schengenregelverket i den mening som avses i avtalet och protokollet.

| (3) | I förordningen bekräftas att länder som åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ska delta fullt ut i byråns arbete, om än med begränsad rösträtt. |
| --- | --- |

(3)

I förordningen bekräftas att länder som åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket ska delta fullt ut i byråns arbete, om än med begränsad rösträtt.

| (4) | Liechtenstein har inga yttre gränser på vilka kodexen om Schengengränserna tillämpas. |
| --- | --- |

(4)

Liechtenstein har inga yttre gränser på vilka kodexen om Schengengränserna tillämpas.

| (5) | Avtalet och protokollet innehåller inga bestämmelser om villkoren för Schweiz och Liechtensteins associering i arbetet med de nya organ som Europeiska unionen inrättar inom ramen för den fortsatta utvecklingen av Schengenregelverket, och vissa aspekter av associeringen med byrån bör fastställas i ytterligare ett avtal mellan parterna i avtalet och protokollet. |
| --- | --- |

(5)

Avtalet och protokollet innehåller inga bestämmelser om villkoren för Schweiz och Liechtensteins associering i arbetet med de nya organ som Europeiska unionen inrättar inom ramen för den fortsatta utvecklingen av Schengenregelverket, och vissa aspekter av associeringen med byrån bör fastställas i ytterligare ett avtal mellan parterna i avtalet och protokollet.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Styrelsen

1.   Schweiz och Liechtenstein ska företrädas i byråns styrelse i enlighet med artikel 21.3 i förordningen.

2.   Schweiz ska ha rösträtt

| a) | vad gäller beslut om särskilda åtgärder som ska genomföras vid dess yttre gränser; förslag till sådana beslut kräver att landets företrädare i styrelsen röstar för förslaget, |
| --- | --- |

a)

vad gäller beslut om särskilda åtgärder som ska genomföras vid dess yttre gränser; förslag till sådana beslut kräver att landets företrädare i styrelsen röstar för förslaget,

| b) | när beslut ska fattas om särskilda åtgärder enligt artikel 3 (gemensamma insatser och pilotprojekt vid de yttre gränserna), artikel 7 (förvaltning av teknisk utrustning), artikel 8 (stöd till medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna) och artikel 9.1 första meningen (gemensamma insatser för återsändande) som ska genomföras med de mänskliga resurser och/eller den utrustning som Schweiz har ställt till förfogande, |
| --- | --- |

b)

när beslut ska fattas om särskilda åtgärder enligt artikel 3 (gemensamma insatser och pilotprojekt vid de yttre gränserna), artikel 7 (förvaltning av teknisk utrustning), artikel 8 (stöd till medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna) och artikel 9.1 första meningen (gemensamma insatser för återsändande) som ska genomföras med de mänskliga resurser och/eller den utrustning som Schweiz har ställt till förfogande,

| c) | när beslut ska fattas om riskanalyser (utveckling av en gemensam integrerad riskanalys, allmänna och särskilt anpassade riskanalyser) som direkt berör Schweiz enligt artikel 4, |
| --- | --- |

c)

när beslut ska fattas om riskanalyser (utveckling av en gemensam integrerad riskanalys, allmänna och särskilt anpassade riskanalyser) som direkt berör Schweiz enligt artikel 4,

| d) | när beslut ska fattas om utbildningsverksamhet enligt artikel 5, utom när den gemensamma grundplanen för utbildning fastställs. |
| --- | --- |

d)

när beslut ska fattas om utbildningsverksamhet enligt artikel 5, utom när den gemensamma grundplanen för utbildning fastställs.

3.   Liechtenstein ska ha rösträtt

| a) | när beslut ska fattas om särskilda åtgärder enligt artikel 3 (gemensamma insatser och pilotprojekt vid de yttre gränserna), artikel 7 (förvaltning av teknisk utrustning), artikel 8 (stöd till medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna) och artikel 9.1 första meningen (gemensamma insatser för återsändande) som ska genomföras med de mänskliga resurser och/eller den utrustning som Liechtenstein har ställt till förfogande, |
| --- | --- |

a)

när beslut ska fattas om särskilda åtgärder enligt artikel 3 (gemensamma insatser och pilotprojekt vid de yttre gränserna), artikel 7 (förvaltning av teknisk utrustning), artikel 8 (stöd till medlemsstaterna i situationer som kräver ökat tekniskt och operativt bistånd vid de yttre gränserna) och artikel 9.1 första meningen (gemensamma insatser för återsändande) som ska genomföras med de mänskliga resurser och/eller den utrustning som Liechtenstein har ställt till förfogande,

| b) | när beslut ska fattas om riskanalyser (utveckling av en gemensam integrerad riskanalys, allmänna och särskilt anpassade riskanalyser) som direkt berör Liechtenstein enligt artikel 4, |
| --- | --- |

b)

när beslut ska fattas om riskanalyser (utveckling av en gemensam integrerad riskanalys, allmänna och särskilt anpassade riskanalyser) som direkt berör Liechtenstein enligt artikel 4,

| c) | när beslut ska fattas om utbildningsverksamhet enligt artikel 5, utom när den gemensamma grundplanen för utbildning fastställs. |
| --- | --- |

c)

när beslut ska fattas om utbildningsverksamhet enligt artikel 5, utom när den gemensamma grundplanen för utbildning fastställs.

Artikel 2

Ekonomiskt bidrag

Schweiz ska bidra till byråns budget i den omfattning som anges i artikel 11.3 i avtalet.

Liechtenstein ska bidra till byråns budget i den omfattning som anges i artikel 3 i protokollet som hänvisar till den bidragsmetod som anges i artikel 11.3 i avtalet.

Artikel 3

Konfidentialitet och skydd av uppgifter

1.   Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (3) ska tillämpas när byrån vidarebefordrar personuppgifter till myndigheterna i Schweiz och Liechtenstein.

2.   Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (4) ska tillämpas för de personuppgifter som myndigheterna i Schweiz och Liechtenstein vidarebefordrar till byrån.

3.   Schweiz och Liechtenstein ska iaktta de sekretessregler avseende byråns dokument som anges i styrelsens arbetsordning.

Artikel 4

Rättslig status

Byrån ska ha ställning som juridisk person enligt gällande lag i Schweiz och gällande lag i Liechtenstein och ska i Schweiz och Liechtenstein ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt gällande lag i Schweiz och gällande lag i Liechtenstein. Byrån ska i synnerhet kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom, samt uppträda som part i rättsliga förhandlingar.

Artikel 5

Ansvarsskyldighet

Byråns skyldigheter ska regleras i enlighet med artikel 19.1, 19.3 och 19.5 i förordningen.

Artikel 6

EG-domstolen

1.   Schweiz och Liechtenstein ska erkänna den behörighet som Europeiska gemenskapernas domstol har över byrån enligt artikel 19.2 och 19.4 i förordningen.

2.   Tvister som rör civilrättsligt ansvar ska regleras i enlighet med artikel 10b.4 i förordningen, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 863/2007 av den 11 juli 2007 om inrättande av en mekanism för upprättande av snabba gränsinsatsenheter och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 vad beträffar den mekanismen och regleringen av gästande tjänstemäns uppgifter och befogenheter (5).

Artikel 7

Privilegier och immunitet

1.   Schweiz och Liechtenstein ska på byrån och dess personal tillämpa Europeiska gemenskapernas protokoll om immunitet och privilegier som är bifogat som bilaga till detta avtal.

2.   Bilagan till detta avtal, samt försåvitt angår Schweiz, tillägget om bestämmelserna om hur protokollet om immunitet och privilegier ska tillämpas, ska utgöra en integrerad del av detta avtal.

Artikel 8

Personal

1.   Schweiz och Liechtenstein ska tillämpa de regler för byråns personal som har antagits enligt protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier.

2.   Genom undantag från artikel 12.2 a i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna får medborgare från Schweiz och Liechtenstein som åtnjuter fulla medborgerliga rättigheter anställas på kontrakt av byråns verkställande direktör.

3.   Medborgare från Schweiz och Liechtenstein får dock inte utnämnas till tjänsterna som byråns verkställande direktör eller vice verkställande direktör.

4.   Medborgare från Schweiz och Liechtenstein får inte väljas till ordförande eller vice ordförande i styrelsen.

Artikel 9

Ikraftträdande

1.   Generalsekreteraren vid Europeiska unionens råd ska vara depositarie för detta avtal.

2.   Europeiska gemenskapen, Schweiz och Liechtenstein ska godkänna detta avtal i enlighet med sina egna förfaranden.

3.   För att detta avtal ska träda i kraft krävs ett godkännande från Europeiska gemenskapen och minst en annan avtalsslutande part i detta avtal.

4.   Detta avtal ska träda i kraft när det gäller alla parter i avtalet den första dagen i den första månaden efter det att godkännandeinstrumentet har deponerats hos depositarien.

5.   Vad gäller Liechtenstein ska detta avtal tillämpas från och med den dag då de bestämmelser som avses i artikel 2 i protokollet börjar gälla i enlighet med artikel 10 i protokollet.

Artikel 10

Giltighetstid och uppsägning

1.   Detta avtal ska ingås på obestämd tid.

2.   Detta avtal ska upphöra att gälla sex månader efter det att avtalet har sagts upp av Schweiz eller genom beslut av Europeiska unionens råd eller efter det att det upphör av andra orsaker i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 7.4, 10 eller 17 i avtalet.

3.   Detta avtal ska upphöra att gälla sex månader efter det att protokollet har sagts upp av Liechtenstein eller genom beslut av Europeiska unionens råd eller efter det att det upphör av andra orsaker i enlighet med de förfaranden som beskrivs i artiklarna 3, 5.4, 11.1 eller 11.3 i protokollet.

Detta avtal och de gemensamma förklaringar som fogats till detta ska upprättas i ett enda original på bulgariska, danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska språken, vilka alla texter är lika giltiga.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  EUT L 188, 20.7.2007, s. 19.

1

(2)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

2

(3)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

3

(4)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

4

(5)  EUT L 199, 31.7.2007, s. 30.

5

BILAGA

Protokoll om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier

DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,

SOM BEAKTAR att, i enlighet med artikel 28 i fördraget om upprättandet av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna, ska dessa gemenskaper och Europeiska investeringsbanken åtnjuta sådan immunitet och sådana privilegier inom medlemsstaternas territorium som behövs för att de ska kunna utföra sina uppgifter,

HAR ENATS OM följande bestämmelser som ska fogas till detta fördrag:

KAPITEL I

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS EGENDOM, MEDEL, TILLGÅNGAR OCH TRANSAKTIONER

Artikel 1

Gemenskapernas lokaler och byggnader ska vara okränkbara. De ska inte omfattas av husrannsakan, rekvisition, konfiskering eller expropriering. Gemenskapernas egendom och tillgångar får inte utan tillstånd från domstolen bli föremål för några administrativa eller rättsliga tvångsåtgärder.

Artikel 2

Gemenskapernas arkiv ska vara okränkbara.

Artikel 3

Gemenskaperna, dess tillgångar, intäkter och annan egendom ska undantas från alla direkta skatter. Medlemsstaternas regeringar ska, i de fall där så är möjligt, vidta lämpliga åtgärder för att efterskänka eller betala tillbaka summan av de indirekta skatter och avgifter som ingår i priset på lös eller fast egendom när gemenskaperna för tjänstebruk gör betydande inköp i vilka denna typ av skatter och avgifter inkluderas i priset. Dessa bestämmelser får dock inte tillämpas på ett sådant sätt att konkurrensen inom gemenskaperna snedvrids.

Ingen befrielse ska beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för allmännyttiga tjänster.

Artikel 4

Gemenskaperna ska vara befriade från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av varor som är avsedda för tjänstebruk. Varor som på detta sätt har förts in i en stat får inte avyttras, vare sig detta sker mot betalning eller inte, inom denna stats territorium, om det inte sker på villkor som har godkänts av den statens regering.

Gemenskaperna ska också vara befriade från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import och export av gemenskapernas publikationer.

Artikel 5

Europeiska kol- och stålgemenskapen får inneha valutor av alla slag och får ha konton i vilken valuta som helst.

KAPITEL II

MEDDELANDEN OCH IDENTITETSHANDLINGAR (LAISSEZ-PASSER)

Artikel 6

Vad avser de officiella meddelandena och översändandet av alla dokument ska gemenskapernas institutioner inom varje medlemsstats territorium åtnjuta samma behandling som staten i fråga ger diplomatiska beskickningar.

Officiell korrespondens och andra former av officiella meddelanden som gemenskapernas institutioner skickar får inte censureras.

Artikel 7

1.   Identitetshandling (laissez-passer) i den form som rådet ska fastställa kan av ordförandena för gemenskapernas institutioner utställas till ledamöter, medlemmar och anställda i gemenskapernas institutioner och ska godtas som giltig resehandling av medlemsstaternas myndigheter. Dessa identitetshandlingar ska utställas till tjänstemän och övriga anställda enligt de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskaperna. Kommissionen får sluta avtal om att dessa identitetshandlingar ska gälla som giltiga resehandlingar inom tredje lands territorium.

2.   Bestämmelserna i artikel 6 i protokollet om Europeiska kol- och stålgemenskapens immunitet och privilegier ska dock även fortsättningsvis vara tillämpliga på de av institutionernas ledamöter, medlemmar och anställda som den dag då detta fördrag träder i kraft besitter en sådan identitetshandling som föreskrivs i den artikeln, till dess att bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel är tillämpliga.

KAPITEL III

EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER

Artikel 8

Europaparlamentets ledamöter får inte underkastas någon begränsning av administrativ eller annan art i sin rörelsefrihet under resa till eller från Europaparlamentets mötesplats.

Europaparlamentets ledamöter ska, vad avser tull- och valutakontroll,

| a) | av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag, |
| --- | --- |

a)

av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt reser utomlands i offentligt uppdrag,

| b) | av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag. |
| --- | --- |

b)

av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag.

Artikel 9

Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

Artikel 10

Under Europaparlamentets sessioner ska dess ledamöter åtnjuta,

| a) | vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land, |
| --- | --- |

a)

vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land,

| b) | vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring. |
| --- | --- |

b)

vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av kvarhållande och lagföring.

Immuniteten ska även gälla under resan till och från Europaparlamentets mötesplats.

Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet.

KAPITEL IV

FÖRETRÄDARE FÖR DE MEDLEMSSTATER SOM DELTAR I ARBETET I EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS INSTITUTIONER

Artikel 11

Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i gemenskapernas institutioner, deras rådgivare och tekniska experter ska i sin tjänsteutövning och under resan till och från mötesplatsen åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader.

Denna artikel gäller även ledamöter av gemenskapernas rådgivande organ.

KAPITEL V

TJÄNSTEMÄN OCH ÖVRIGA ANSTÄLLDA I EUROPEISKA GEMENSKAPERNA

Artikel 12

Inom varje medlemsstats territorium och oberoende av statstillhörighet ska tjänstemän och övriga anställda i gemenskaperna

| a) | åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemäns och övriga anställdas ansvar gentemot gemenskaperna, dels domstolens behörighet att döma i tvister mellan gemenskaperna och deras tjänstemän och övriga anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört, |
| --- | --- |

a)

åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för tjänstemäns och övriga anställdas ansvar gentemot gemenskaperna, dels domstolens behörighet att döma i tvister mellan gemenskaperna och deras tjänstemän och övriga anställda; de ska åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har upphört,

| b) | tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar, |
| --- | --- |

b)

tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för registrering av utlänningar,

| c) | beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer, |
| --- | --- |

c)

beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt beviljas tjänstemän i internationella organisationer,

| d) | då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter då deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga, |
| --- | --- |

d)

då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga tillhörigheter då deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga,

| e) | ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga. |
| --- | --- |

e)

ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga.

Artikel 13

Gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda ska vara skyldiga att betala skatt till gemenskaperna på de löner och arvoden de får av gemenskaperna enligt de villkor och det förfarande som rådet på förslag från kommissionen har fastställt.

De ska vara befriade från nationella skatter på de löner och arvoden de får av gemenskaperna.

Artikel 14

Gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda som enbart på grund av sin tjänsteutövning i gemenskaperna bosätter sig inom territoriet för en annan medlemsstat än den i vilken de vid tiden för sitt tjänstetillträde vid gemenskaperna var skatterättsligt bosatta, ska – vad avser inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpningen av avtal om undvikande av dubbelbeskattning som ingåtts mellan gemenskapernas medlemsstater – i båda länderna behandlas som om de fortfarande var bosatta på sin tidigare bostadsort, förutsatt att denna befinner sig inom en av gemenskapernas medlemsstater. Detta gäller även för äkta makar, förutsatt att de inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de personer som avses i denna artikel försörjer och har hand om.

Lös egendom som tillhör de personer som avses i första stycket och som finns inom den stats territorium i vilken de uppehåller sig, ska vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid fastställande av sådan skatt ska den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredje lands rätt och eventuell tillämpning av bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning.

Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel ska hänsyn inte tas till en bostadsort som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer.

Artikel 15

Rådet ska enhälligt och på förslag från kommissionen fastställa ordningen för sociala förmåner för gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda.

Artikel 16

Rådet ska på förslag från kommissionen och efter att ha samrått med övriga berörda institutioner besluta vilka grupper av gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda som bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket och artikel 14 helt eller delvis ska tillämpas på.

Medlemsstaternas regeringar ska regelbundet underrättas om namn, ställning och adress avseende de tjänstemän och övriga anställda som ingår i dessa grupper.

KAPITEL VI

IMMUNITET OCH PRIVILEGIER FÖR TREDJELANDS BESKICKNINGAR ACKREDITERADE HOS EUROPEISKA GEMENSKAPERNA

Artikel 17

Den medlemsstat på vars territorium gemenskaperna har sitt säte ska bevilja tredjelands beskickning som är ackrediterad hos gemenskaperna immunitet och privilegier enligt diplomatisk sedvänja.

KAPITEL VII

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 18

Privilegier, immunitet och lättnader ska endast beviljas gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda om det ligger i gemenskapernas intresse.

Var och en av gemenskapernas institutioner ska upphäva den immunitet som har beviljats en tjänsteman eller en annan anställd, om institutionen anser att upphävandet av immuniteten inte strider mot gemenskapernas intresse.

Artikel 19

Gemenskapernas institutioner ska vid tillämpningen av detta protokoll samarbeta med de berörda medlemsstaternas ansvariga myndigheter.

Artikel 20

Artiklarna 12–15 och artikel 18 ska vara tillämpliga på kommissionens ledamöter.

Artikel 21

Artiklarna 12–15 och artikel 18 ska vara tillämpliga på domstolens domare, generaladvokater, justitiesekreterare och biträdande referenter samt på förstainstansrättens ledamöter och justitiesekreterare, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3 i protokollet om stadgan för domstolen vad avser immunitet mot rättsliga förfaranden för domare och generaladvokater.

Artikel 22

Detta protokoll ska även vara tillämpligt på Europeiska investeringsbanken, på ledamöterna av dess organ, dess personal och de företrädare för medlemsstaterna som deltar i bankens arbete, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om bankens stadga.

Europeiska investeringsbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter och liknande avgifter på grund av en ökning av dess kapital och från olika formaliteter som kan vara förenade därmed i den stat där banken har sitt säte. På samma sätt ska dess upplösning eller likvidation inte medföra några skatter eller avgifter. Slutligen ska den verksamhet som banken och dess organ bedriver i enlighet med dess stadga inte vara föremål för någon omsättningsskatt.

Artikel 23

Detta protokoll ska också tillämpas på Europeiska centralbanken, medlemmarna av dess beslutande organ och dess personal, dock utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken.

Europeiska centralbanken ska dessutom vara befriad från alla skatter och liknande avgifter på grund av en ökning av dess kapital och från olika formaliteter som kan vara förenade därmed i den stat där banken har sitt säte. Bankens och dess beslutande organs verksamhet enligt stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken ska inte påföras någon omsättningsskatt.

Ovannämnda bestämmelser ska också tillämpas på Europeiska monetära institutet. Dess upplösning eller likvidation ska inte medföra någon beskattning.

Tillägg till bilagan

Bestämmelser för hur protokollet om immunitet och privilegier ska tillämpas på Schweiz

1.   Tillämpningsområdet utsträcks till att omfatta Schweiz

Alla hänvisningar till medlemsstaterna i Europeiska gemenskapernas protokoll om immunitet och privilegier (nedan kallat protokollet) ska även omfatta Schweiz, såvida inget annat sägs i följande bestämmelser.

2.   Byrån är befriad från indirekta skatter, inklusive mervärdesskatt

För varor och tjänster som exporteras från Schweiz ska schweizisk mervärdesskatt inte uppbäras. För varor och tjänster som levereras till byrån i Schweiz för byråns verksamhet ska befrielsen från mervärdesskatt, i enlighet med artikel 3 andra stycket i protokollet, ske genom återbetalning. Befrielse från mervärdesskatt ska beviljas om det faktiska inköpspris som är angivet i fakturan eller motsvarande dokument för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweizerfranc, inklusive skatter och avgifter.

Mervärdesskatten ska restitueras efter insändande av erforderliga schweiziska ansökningsformulär till Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA, (schweiziska federala skattemyndighetens centralenhet för mervärdesskatteärenden). Ansökningar om återbetalning ska som regel behandlas inom tre månader från det att ansökan om återbetalning ingetts tillsammans med erforderliga underlag.

3.   Bestämmelser för hur reglerna för byråns personal ska tillämpas

Beträffande artikel 13 andra stycket i protokollet ska Schweiz, i enlighet med principerna i sin nationella rätt, befria tjänstemän och övriga anställda vid byrån, såsom de definieras i artikel 2 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) nr 549/69 av den 25 mars 1969 (EGT L 74, 27.3.1969, s. 1), från federala, kantonala och kommunala skatter på löner, vederlag och arvoden som utbetalas till dem av gemenskapen och som omfattas av en intern skatt som uppbärs av gemenskapen och tillfaller denna.

Schweiz ska inte betraktas som en medlemsstat enligt punkt 1 ovan vid tillämpningen av artikel 14 i protokollet.

Tjänstemän och övriga anställda vid byrån, liksom deras familjemedlemmar som är anslutna till det socialförsäkringssystem som gäller för gemenskapens tjänstemän och övriga anställda, ska inte vara skyldiga att vara anslutna till det schweiziska socialförsäkringssystemet.

Europeiska gemenskapernas domstol ska ha exklusiv behörighet i alla ärenden som rör förbindelserna mellan byrån eller kommissionen och byråns personal när det gäller tillämpningen av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 av den 29 februari 1968 (EGT L 56, 4.3.1968, s. 1) och gemenskapslagstiftningens övriga bestämmelser om arbetsvillkor.

GEMENSAM FÖRKLARING AVGIVEN AV EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDETS REGERING OCH FURSTENDÖMET LIECHTENSTEINS REGERING OM AVTALET OM VILLKOREN FÖR SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDETS OCH FURSTENDÖMET LIECHTENSTEINS DELTAGANDE I EUROPEISKA BYRÅN FÖR FÖRVALTNINGEN AV DET OPERATIVA SAMARBETET VID EUROPEISKA UNIONENS MEDLEMSSTATERS YTTRE GRÄNSER

Europeiska gemenskapen,

Schweiziska edsförbundets regering,

och

Furstendömet Liechtensteins regering,

som har ingått ett avtal om villkoren för Schweiziska edsförbundets och Furstendömet Liechtensteins deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser i enlighet med artikel 21.3 i rådets förordning (EG) nr 2007/2004,

förklarar härmed gemensamt:

Den i avtalet fastställda rösträtten berättigas av de särskilda förbindelserna med Schweiz och Liechtenstein till följd av att dessa stater har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket.

Denna rösträtt är av undantagsmässigt slag och beror på Schengensamarbetets särskilda karaktär och Schweiz och Liechtensteins särskilda ställning.

Den kan därför inte betraktas som ett rättsligt eller politiskt prejudikat på något annat samarbetsområde mellan parterna i avtalet eller för andra tredjeländers deltagande i andra av unionens organ.

Denna rösträtt får under inga omständigheter utövas i samband med fattandet av beslut av lagstiftningskaraktär.

DE AVTALSSLUTANDE PARTERNAS GEMENSAMMA FÖRKLARING OM TILLÄMPNINGEN AV BESTÄMMELSERNA OM CIVILRÄTTSLIGT ANSVAR

I det fall där en enhet för snabba ingripanden vid gränserna utplaceras inom ramen för Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser, ska artikel 10.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 863/2007 av den 11 juli 2007 om inrättande av en mekanism för upprättande av snabba gränsinsatsenheter och om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 vad beträffar den mekanismen och regleringen av gästande tjänstemäns uppgifter och befogenheter tillämpas när det gäller civilrättsligt ansvar.

---

FÖRORDNINGAR

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 810/2010

av den 15 september 2010

om ändring av förordning (EU) nr 206/2010 om fastställande av förteckningar över tredjeländer, områden eller delar därav från vilka det är tillåtet att föra in vissa djur och färskt kött till Europeiska unionen samt kraven för veterinärintyg

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 92/65/EEG av den 13 juli 1992 om fastställande av djurhälsokrav i handeln inom och importen till gemenskapen av djur, sperma, ägg (ova) och embryon som inte faller under de krav som fastställs i de specifika gemenskapsregler som avses i bilaga A.I till direktiv 90/425/EEG (1), särskilt artikel 17.3 a,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (2), särskilt artikel 8 första meningen, artikel 8.1 första stycket, artiklarna 8.4, 9.2 och 9.4 b,

med beaktande av rådets direktiv 2004/68/EG av den 26 april 2004 om fastställande av djurhälsoregler för import till och transitering genom gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur, om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG, samt om upphävande av direktiv 72/462/EEG (3), särskilt artikel 3.1 första och andra stycket, artikel 6.1 första stycket, artiklarna 7 e och 8, artikel 10 första stycket och artikel 13.1, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 (4) fastställs kraven på utfärdande av veterinärintyg för införsel av vissa sändningar av levande djur eller färska kött till unionen. I förordningen fastställs även förteckningar över de tredjeländer, områden eller delar därav från vilka dessa sändningar får föras in till unionen. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) nr 206/2010 (4) fastställs kraven på utfärdande av veterinärintyg för införsel av vissa sändningar av levande djur eller färska kött till unionen. I förordningen fastställs även förteckningar över de tredjeländer, områden eller delar därav från vilka dessa sändningar får föras in till unionen.

| (2) | Enligt förordning (EU) nr 206/2010 får sändningar av färskt kött som är avsett att användas som livsmedel endast importeras till unionen om de kommer från de tredjeländer, områden eller delar därav som förtecknas i del 1 i bilaga II till den förordningen, och för vilka det i den delen anges en förlaga till veterinärintyg som motsvarar den berörda sändningen. Sändningarna ska dessutom uppfylla kraven i det tillämpliga veterinärintyget som ska utformas enligt förlagorna i del 2 i den bilagan. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) nr 206/2010 får sändningar av färskt kött som är avsett att användas som livsmedel endast importeras till unionen om de kommer från de tredjeländer, områden eller delar därav som förtecknas i del 1 i bilaga II till den förordningen, och för vilka det i den delen anges en förlaga till veterinärintyg som motsvarar den berörda sändningen. Sändningarna ska dessutom uppfylla kraven i det tillämpliga veterinärintyget som ska utformas enligt förlagorna i del 2 i den bilagan.

| (3) | Enligt förordning (EU) nr 206/2010 får dessutom sändningar av vissa arter av bin endast föras in till unionen från de tredjeländer eller områden som förtecknas i del 1 i bilaga II till den förordningen och där förekomsten av den lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) är anmälningspliktig i hela det berörda tredjelandet eller området. Sändningar av bin får dock föras in till unionen från en del av ett tredjeland eller område som förtecknas i denna del 1 som är en geografiskt och epidemiologiskt isolerad del av tredjelandet eller området och som förtecknas i den tredje kolumnen i tabellen i avsnitt 1 i del 1 i bilaga IV. Delstaten Hawaii är för närvarande upptagen i den kolumnen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EU) nr 206/2010 får dessutom sändningar av vissa arter av bin endast föras in till unionen från de tredjeländer eller områden som förtecknas i del 1 i bilaga II till den förordningen och där förekomsten av den lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) är anmälningspliktig i hela det berörda tredjelandet eller området. Sändningar av bin får dock föras in till unionen från en del av ett tredjeland eller område som förtecknas i denna del 1 som är en geografiskt och epidemiologiskt isolerad del av tredjelandet eller området och som förtecknas i den tredje kolumnen i tabellen i avsnitt 1 i del 1 i bilaga IV. Delstaten Hawaii är för närvarande upptagen i den kolumnen.

| (4) | I förordning (EU) nr 206/2010 fastställdes att sändningar av levande djur och färskt kött som är avsett att användas som livsmedel vilka åtföljs av veterinärintyg som utfärdades enligt de bestämmelser som gällde innan den förordningen trädde i kraft får fortsätta att föras in till unionen under en övergångsperiod till och med den 30 juni 2010. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EU) nr 206/2010 fastställdes att sändningar av levande djur och färskt kött som är avsett att användas som livsmedel vilka åtföljs av veterinärintyg som utfärdades enligt de bestämmelser som gällde innan den förordningen trädde i kraft får fortsätta att föras in till unionen under en övergångsperiod till och med den 30 juni 2010.

| (5) | På grund av vissa överföringsfel i den offentliggjorda versionen av förordning (EU) nr 206/2010, särskilt i förlagorna till intyg i bilagorna, har en rättelse av förordningen offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (5). Den övergångsperiod som föreskrivs i förordning (EU) nr 206/2010 bör därför förlängas för att ta hänsyn till perioden mellan offentliggörandet av den ursprungliga versionen och offentliggörandet av den rättade versionen av förordningen. |
| --- | --- |

(5)

På grund av vissa överföringsfel i den offentliggjorda versionen av förordning (EU) nr 206/2010, särskilt i förlagorna till intyg i bilagorna, har en rättelse av förordningen offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (5). Den övergångsperiod som föreskrivs i förordning (EU) nr 206/2010 bör därför förlängas för att ta hänsyn till perioden mellan offentliggörandet av den ursprungliga versionen och offentliggörandet av den rättade versionen av förordningen.

| (6) | Argentina har begärt att till unionen få exportera urbenat och mognadslagrat kött från frilevande hjortdjur som kommer från ett område som av EU godkänts som fritt från mul- och klövsjuka med vaccinering (AR-1). Detta tredjeland har dessutom lämnat tillräckliga djurhälsogarantier till stöd för sin begäran. Förlagan till veterinärintyg RUW bör därför anges i kolumn 4 i tabellen i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 för den del av Argentina som anges som AR-1 i kolumn 2 i den delen. |
| --- | --- |

(6)

Argentina har begärt att till unionen få exportera urbenat och mognadslagrat kött från frilevande hjortdjur som kommer från ett område som av EU godkänts som fritt från mul- och klövsjuka med vaccinering (AR-1). Detta tredjeland har dessutom lämnat tillräckliga djurhälsogarantier till stöd för sin begäran. Förlagan till veterinärintyg RUW bör därför anges i kolumn 4 i tabellen i del 1 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010 för den del av Argentina som anges som AR-1 i kolumn 2 i den delen.

| (7) | Under förutsättning att EU:s djurhälsobestämmelser uppfylls och det särskilt med hjälp av ett lämpligt identifikations- och spårbarhetssystem kan garanteras att de nötkreatur, får och getter som samlas vid uppsamlingscentraler inbegripet marknader har samma hälsostatus, skulle dessa djur som är avsedda för slakt för produktion av färskt kött som ska exporteras till unionen kunna härröra från en uppsamlingscentral och sedan sändas direkt till ett godkänt slakteri. Identifikations- och spårbarhetssystemet för djur i Namibia har visat sig kunna säkerställa att djur vid sådana uppsamlingscentraler har samma hälsostatus avseende kraven vid export till EU och kan uppfylla de tilläggsgarantier som anges med J i den tillämpliga kolumnen i del 1 i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

Under förutsättning att EU:s djurhälsobestämmelser uppfylls och det särskilt med hjälp av ett lämpligt identifikations- och spårbarhetssystem kan garanteras att de nötkreatur, får och getter som samlas vid uppsamlingscentraler inbegripet marknader har samma hälsostatus, skulle dessa djur som är avsedda för slakt för produktion av färskt kött som ska exporteras till unionen kunna härröra från en uppsamlingscentral och sedan sändas direkt till ett godkänt slakteri. Identifikations- och spårbarhetssystemet för djur i Namibia har visat sig kunna säkerställa att djur vid sådana uppsamlingscentraler har samma hälsostatus avseende kraven vid export till EU och kan uppfylla de tilläggsgarantier som anges med J i den tillämpliga kolumnen i del 1 i bilaga II till denna förordning.

| (8) | Förenta staterna anmälde den 5 maj 2010 förekomst av den lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) i delar av delstaten Hawaii till kommissionen. Införsel av sändningar av bin från den delstaten skulle kunna innebära ett allvarligt hot mot bipopulationerna i unionen. Följaktligen bör uppgiften om delstaten Hawaii i kolumn 3 i avsnitt 1 i del 1 i bilaga IV till förordning (EU) nr 206/2010 inte gälla från och med detta datum. |
| --- | --- |

(8)

Förenta staterna anmälde den 5 maj 2010 förekomst av den lilla kupskalbaggen (Aethina tumida) i delar av delstaten Hawaii till kommissionen. Införsel av sändningar av bin från den delstaten skulle kunna innebära ett allvarligt hot mot bipopulationerna i unionen. Följaktligen bör uppgiften om delstaten Hawaii i kolumn 3 i avsnitt 1 i del 1 i bilaga IV till förordning (EU) nr 206/2010 inte gälla från och med detta datum.

| (9) | Förordning (EU) nr 206/2010 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EU) nr 206/2010 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | En övergångsperiod bör medges så att medlemsstaterna och industrin hinner vidta nödvändiga åtgärder för att uppfylla kraven i förordning (EU) nr 206/2010, i dess lydelse enligt den här förordningen, utan att handeln störs. |
| --- | --- |

(10)

En övergångsperiod bör medges så att medlemsstaterna och industrin hinner vidta nödvändiga åtgärder för att uppfylla kraven i förordning (EU) nr 206/2010, i dess lydelse enligt den här förordningen, utan att handeln störs.

| (11) | Den här förordningen bör få retroaktiv verkan för att undvika eventuella onödiga störningar i handeln på grund av att rättelsen som särskilt avsåg veterinärintygen inte offentliggjordes förrän helt nyligen. |
| --- | --- |

(11)

Den här förordningen bör få retroaktiv verkan för att undvika eventuella onödiga störningar i handeln på grund av att rättelsen som särskilt avsåg veterinärintygen inte offentliggjordes förrän helt nyligen.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 206/2010 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 19 ska ersättas med följande:
  ”Under en övergångsperiod till och med den 31 maj 2011 får de sändningar av levande djur, utom bin från delstaten Hawaii, och av färskt kött som är avsett att användas som livsmedel för vilka det före den 30 november 2010 utfärdades intyg enligt beslut 79/542/EEG och 2003/881/EG fortsätta att föras in till unionen.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 19 ska ersättas med följande:

”Under en övergångsperiod till och med den 31 maj 2011 får de sändningar av levande djur, utom bin från delstaten Hawaii, och av färskt kött som är avsett att användas som livsmedel för vilka det före den 30 november 2010 utfärdades intyg enligt beslut 79/542/EEG och 2003/881/EG fortsätta att föras in till unionen.”

| 2. | Bilaga II ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen |
| --- | --- |

2.

Bilaga II ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen

| 3. | Tabellen i avsnitt 1 i del 1 i bilaga IV ska ersättas med följande:







  ”Land/område | Beteckning för delen av landet/området | Beskrivning av delen av landet/området |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Förenta staterna | US-A | Delstaten Hawaii (6) |

3.

Tabellen i avsnitt 1 i del 1 i bilaga IV ska ersättas med följande:

”Land/område

Beteckning för delen av landet/området

Beskrivning av delen av landet/området

US – Förenta staterna

US-A

Delstaten Hawaii (6)

Artikel 2

Sändningar av färskt kött som är avsett att användas som livsmedel och för vilka relevanta veterinärintyg utfärdades före den 30 november 2010 enligt förlagorna BOV och OVI i del 2 i bilaga II till förordning (EU) nr 206/2010, i den utformning den hade före de ändringar som införs genom artikel 1.2 i den här förordningen, får fortsätta att föras in till unionen under en övergångsperiod till och med den 31 maj 2011.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EGT L 268, 14.9.1992, s. 54.

1

(2)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 321.

3

(4)  EUT L 73, 20.3.2010, s. 1.

4

(5)  EUT L 146, 11.6.2010, s. 1.

5

(6)  Gäller inte från och med den 5 maj 2010.”

6

---

BILAGA

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

| 1. | Del 1 ska ersättas med följande:
  ”DEL 1

  Förteckning över tredjeländer, områden och delar därav
   (1)













  ISO-kod och tredjelandets namn | Områdets beteckning | Beskrivning av tredjelandet, området eller delen därav | Veterinärintyg | Särskilda villkor | Sista datum (2) | Första datum (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förlagor | TG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albanien | AL-0 | Hela landet | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Hela landet | EQU | | | | |
| AR-1 | Provinserna: | Buenos Aires, |

1.

Del 1 ska ersättas med följande:

”DEL 1

Förteckning över tredjeländer, områden och delar därav
   (1)

ISO-kod och tredjelandets namn

Områdets beteckning

Beskrivning av tredjelandet, området eller delen därav

Veterinärintyg

Särskilda villkor

Sista datum (2)

Första datum (3)

Förlagor

TG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albanien

AL-0

Hela landet

—

AR – Argentina

AR-0

Hela landet

EQU

AR-1

Provinserna:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (utom departementen Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme och San Luís del Palmar), |
| --- | --- |

Corrientes (utom departementen Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme och San Luís del Palmar),

| | Entre Ríos, |
| --- | --- |

Entre Ríos,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | delar av Neuquén (utom området i AR-4), |
| --- | --- |

delar av Neuquén (utom området i AR-4),

| | delar av Río Negro (utom området i AR-4), |
| --- | --- |

delar av Río Negro (utom området i AR-4),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco, Formosa, Jujuy och Salta, utom den buffertzon på 25 km från gränsen till Bolivia och Paraguay som sträcker sig från distriktet Santa Catalina i provinsen Jujuy till distriktet Laishi i provinsen Formosa |
| --- | --- |

Chaco, Formosa, Jujuy och Salta, utom den buffertzon på 25 km från gränsen till Bolivia och Paraguay som sträcker sig från distriktet Santa Catalina i provinsen Jujuy till distriktet Laishi i provinsen Formosa

BOV

A

1

18.3.2005

RUF

A

1

1.12.2007

RUW

A

1

1.8.2010

AR-2

Chubut, Santa Cruz och Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1.3.2002

AR-3

Corrientes: departementen Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme och San Luís del Palmar

BOV, RUF

A

1

1.12.2007

AR-4

Delar av Río Negro (utom i Avellaneda, området norr om landsväg nr 7 och öster om landsväg nr 250, i Conesa, området öster om landsväg nr 2, i El Cuy, området norr om landsväg nr 7 där den korsar landsväg nr 66 till gränsen till departementet Avellaneda, och i San Antonio, området öster om landsvägarna nr 250 och nr 2)

Delar av Neuquén (utom i Confluencia, området öster om landsväg nr 17, och i Picun Leufú, området öster om landsväg nr 17)

BOV, OVI, RUW, RUF

1.8.2008

AU – Australien

AU-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosnien och Hercegovina |
| --- | --- |

BA –

Bosnien och Hercegovina

BA-0

Hela landet

—

BH – Bahrain

BH-0

Hela landet

—

BR – Brasilien

BR-0

Hela landet

EQU

BR-1

| | Delstaten Minas Gerais, |
| --- | --- |

Delstaten Minas Gerais,

| | delstaten Espírito Santo, |
| --- | --- |

delstaten Espírito Santo,

| | delstaten Goiás, |
| --- | --- |

delstaten Goiás,

| | delstaten Mato Grosso, |
| --- | --- |

delstaten Mato Grosso,

| | delstaten Rio Grande do Sul, delstaten Mato Grosso do Sul (utom en zon med skärpt övervakning 15 km från de yttre gränserna i kommunerna Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã och Mundo Novo samt en zon med skärpt övervakning i kommunerna Corumbá och Ladário) |
| --- | --- |

delstaten Rio Grande do Sul, delstaten Mato Grosso do Sul (utom en zon med skärpt övervakning 15 km från de yttre gränserna i kommunerna Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã och Mundo Novo samt en zon med skärpt övervakning i kommunerna Corumbá och Ladário)

BOV

A och H

1

1.12.2008

BR-2

Delstaten Santa Catarina

BOV

A och H

1

31.1.2008

BR-3

Delstaterna Paraná och São Paulo

BOV

A och H

1

1.8.2008

BW – Botswana

BW-0

Hela landet

EQU, EQW

BW-1

De veterinära områdena för sjukdomsbekämpning nr 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 och 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1.12.2007

BW-2

De veterinära områdena för sjukdomsbekämpning nr 10, 11, 13 och 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7.3.2002

BW-3

Det veterinära området för sjukdomsbekämpning nr 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

20.10.2008

20.1.2009

BY – Vitryssland

BY-0

Hela landet

—

BZ – Belize

BZ-0

Hela landet

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW

G

CH – Schweiz

CH-0

Hela landet

*

CL – Chile

CL-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Kina

CN-0

Hela landet

—

CO – Colombia

CO-0

Hela landet

EQU

CR – Costa Rica

CR-0

Hela landet

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Hela landet

BOV, EQU

DZ – Algeriet

DZ-0

Hela landet

—

ET – Etiopien

ET-0

Hela landet

—

FK – Falklandsöarna

FK-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU

GL – Grönland

GL-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Guatemala

GT-0

Hela landet

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

Hela landet

—

HN – Honduras

HN-0

Hela landet

BOV, EQU

HR – Kroatien

HR-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Israel

IL-0

Hela landet

—

IN – Indien

IN-0

Hela landet

—

IS – Island

IS-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenya

KE-0

Hela landet

—

MA – Marocko

MA-0

Hela landet

EQU

ME – Montenegro

ME-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

Hela landet

—

| MK – | f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4) |
| --- | --- |

MK –

f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4)

MK-0

Hela landet

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

Hela landet

—

MX – Mexiko

MX-0

Hela landet

BOV, EQU

NA – Namibia

NA-0

Hela landet

EQU, EQW

NA-1

Söder om det spärrstaket som sträcker sig från Palgrave Point i väster till Gam i öster

BOV, OVI, RUF, RUW

F och J

1

| NC – | Nya Kaledonien |
| --- | --- |

NC –

Nya Kaledonien

NC-0

Hela landet

BOV, RUF, RUW

NI – Nicaragua

NI-0

Hela landet

—

NZ – Nya Zeeland

NZ-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Hela landet

BOV, EQU

PY – Paraguay

PY-0

Hela landet

EQU

PY-1

Hela landet utom en zon med skärpt övervakning 15 km från de yttre gränserna

BOV

A

1

1.8.2008

RS – Serbien (5)

RS-0

Hela landet

BOV, OVI, EQU

RU – Ryssland

RU-0

Hela landet

—

RU-1

Regionen Murmansk, det autonoma området Jamal-Nenetska

RUF

SV – El Salvador

SV-0

Hela landet

—

SZ – Swaziland

SZ-0

Hela landet

EQU, EQW

SZ-1

Området väster om det spärrstaket längs ’röda linjen’ som sträcker sig norrut från floden Usutu till gränsen mot Sydafrika väster om Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

De veterinära övervaknings- och vaccinationsområdena för mul- och klövsjuka enligt förordning som offentliggjorts genom rättsligt meddelande nr 51/2001

BOV, RUF, RUW

F

1

4.8.2003

TH – Thailand

TH-0

Hela landet

—

TN – Tunisien

TN-0

Hela landet

—

TR – Turkiet

TR-0

Hela landet

—

TR-1

Provinserna Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat och Kirikkale

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Hela landet

—

| US – | Förenta staterna |
| --- | --- |

US –

Förenta staterna

US-0

Hela landet

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Uruguay

UY-0

Hela landet

EQU

BOV

A

1

1.11.2001

OVI

A

1

ZA – Sydafrika

ZA-0

Hela landet

EQU, EQW

ZA-1

Hela landet utom

| — | den del av bekämpningsområdet för mul- och klövsjuka som ligger i veterinärområdena i provinserna Mpumalanga och Limpopo (Nordprovinsen), i distriktet Ingwavuma i veterinärområdet Natal, samt i gränsområdet mot Botswana öster om longitud 28°, och |
| --- | --- |

—

den del av bekämpningsområdet för mul- och klövsjuka som ligger i veterinärområdena i provinserna Mpumalanga och Limpopo (Nordprovinsen), i distriktet Ingwavuma i veterinärområdet Natal, samt i gränsområdet mot Botswana öster om longitud 28°, och

| — | distriktet Camperdown i provinsen KwaZulu-Natal |
| --- | --- |

—

distriktet Camperdown i provinsen KwaZulu-Natal

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabwe

ZW-0

Hela landet

—

| * | Krav enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- |

*

Krav enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132).

| — | Inget intyg har fastställts och import av färskt kött ska inte vara tillåten, utom för de arter som anges på raden för hela landet. |
| --- | --- |

—

Inget intyg har fastställts och import av färskt kött ska inte vara tillåten, utom för de arter som anges på raden för hela landet.

’1’ Kategoribegränsningar:

Det är inte tillåtet att föra in slaktbiprodukter till unionen, utom mellangärde och tuggmuskler från nötkreatur.”

| 2. | Del 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Den inledande förteckningen ska ersättas med följande:
  ”DEL 2

  Förlagor till veterinärintyg


  Förlagor:








  ’BOV’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, inbegripet malet kött, från tamdjur av nötkreatur (inklusive arter av Bison och Bubalus samt korsningar av dessa). |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ’OVI’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, inbegripet malet kött, från tamfår (Ovis aries) och tamget (Capra hircus). |
| ’POR’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, inbegripet malet kött, från tamsvin (Sus scrofa). |
| ’EQU’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom malet kött, från tama hästdjur (Equus caballus, Equus asinus samt korsningar av dessa). |
| ’RUF’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från hägnade icke-domesticerade djur av ordningen Artiodactyla (utom nötkreatur (inklusive arter av Bison och Bubalus samt korsningar av dessa), Ovis aries, Capra hircus, Suidae och Tayassuidae) och av familjerna Rhinocerotidae och Elephantidae. |
| ’RUW’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från frilevande icke-domesticerade djur av ordningen Artiodactyla (utom nötkreatur (inklusive arter av Bison och Bubalus samt korsningar av dessa), Ovis aries, Capra hircus, Suidae och Tayassuidae) och av familjerna Rhinocerotidae och Elephantidae. |
| ’SUF’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från hägnade icke-domesticerade djur av familjerna Suidae, Tayassuidae och Tapiridae. |
| ’SUW’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från frilevande icke-domesticerade djur av familjerna Suidae, Tayassuidae och Tapiridae. |
| ’EQW’ | : | Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från frilevande hästdjur av undersläktet Hippotigris (zebra). |

2.

Del 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Den inledande förteckningen ska ersättas med följande:

”DEL 2

Förlagor till veterinärintyg

Förlagor:

’BOV’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, inbegripet malet kött, från tamdjur av nötkreatur (inklusive arter av Bison och Bubalus samt korsningar av dessa).

’OVI’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, inbegripet malet kött, från tamfår (Ovis aries) och tamget (Capra hircus).

’POR’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, inbegripet malet kött, från tamsvin (Sus scrofa).

’EQU’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom malet kött, från tama hästdjur (Equus caballus, Equus asinus samt korsningar av dessa).

’RUF’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från hägnade icke-domesticerade djur av ordningen Artiodactyla (utom nötkreatur (inklusive arter av Bison och Bubalus samt korsningar av dessa), Ovis aries, Capra hircus, Suidae och Tayassuidae) och av familjerna Rhinocerotidae och Elephantidae.

’RUW’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från frilevande icke-domesticerade djur av ordningen Artiodactyla (utom nötkreatur (inklusive arter av Bison och Bubalus samt korsningar av dessa), Ovis aries, Capra hircus, Suidae och Tayassuidae) och av familjerna Rhinocerotidae och Elephantidae.

’SUF’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från hägnade icke-domesticerade djur av familjerna Suidae, Tayassuidae och Tapiridae.

’SUW’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från frilevande icke-domesticerade djur av familjerna Suidae, Tayassuidae och Tapiridae.

’EQW’

:

Förlaga till veterinärintyg för färskt kött, utom slaktbiprodukter och malet kött, från frilevande hästdjur av undersläktet Hippotigris (zebra).

TG (tilläggsgarantier):

| ’A’ | : | Garantier avseende mognadslagring, pH-mätning och urbening av färskt kött, utom slaktbiprodukter, för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlagorna till veterinärintyg BOV (punkt II.2.6.), OVI (punkt II.2.6.), RUF (punkt II.2.7.) och RUW (punkt II.2.4.). |
| --- | --- | --- |
| ’C’ | : | Garantier för att laboratorietest för klassisk svinpest har utförts på slaktkroppar från vilka färskt kött har erhållits för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlaga till veterinärintyg SUW (punkt II.2.3. B). |
| ’D’ | : | Garantier avseende utfodring med matavfall på anläggningar av djur från vilka färskt kött har erhållits för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlaga till veterinärintyg POR (punkt II.2.3. d). |
| ’E’ | : | Garantier för att tuberkulostest har utförts på djur från vilka färskt kött har erhållits för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlaga till veterinärintyg BOV (punkt II.2.4. d). |
| ’F’ | : | Garantier avseende mognadslagring och urbening av färskt kött, utom slaktbiprodukter, för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlagorna till veterinärintyg BOV (punkt II.2.6.), OVI (punkt II.2.6.), RUF (punkt II.2.6.) och RUW (punkt II.2.7.). |
| ’G’ | : | Garantier avseende 1) undantag för slaktbiprodukter och ryggmärg samt 2) testning och ursprung för hjortdjur när det gäller chronic wasting disease (CWD) enligt förlagorna till veterinärintyg RUF (punkt II.1.7.) och RUW (punkt II.1.8.). |
| ’H’ | : | Tilläggsgarantier som krävs för Brasilien avseende vaccinationsprogram. Eftersom delstaten Santa Catarina i Brasilien inte vaccinerar mot mul- och klövsjuka, gäller hänvisningen till ett vaccinationsprogram inte kött som kommer från djur som har sitt ursprung i och slaktas i den delstaten. |
| ’J’ | : | Garantier avseende förflyttning av nötkreatur, får och getter från anläggningar till slakteriet varigenom djuren kan få passera via en uppsamlingscentral (inbegripet marknader) innan de transporteras direkt till slakteriet.” |

’A’

:

Garantier avseende mognadslagring, pH-mätning och urbening av färskt kött, utom slaktbiprodukter, för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlagorna till veterinärintyg BOV (punkt II.2.6.), OVI (punkt II.2.6.), RUF (punkt II.2.7.) och RUW (punkt II.2.4.).

’C’

:

Garantier för att laboratorietest för klassisk svinpest har utförts på slaktkroppar från vilka färskt kött har erhållits för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlaga till veterinärintyg SUW (punkt II.2.3. B).

’D’

:

Garantier avseende utfodring med matavfall på anläggningar av djur från vilka färskt kött har erhållits för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlaga till veterinärintyg POR (punkt II.2.3. d).

’E’

:

Garantier för att tuberkulostest har utförts på djur från vilka färskt kött har erhållits för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlaga till veterinärintyg BOV (punkt II.2.4. d).

’F’

:

Garantier avseende mognadslagring och urbening av färskt kött, utom slaktbiprodukter, för vilket intyg utfärdats i enlighet med förlagorna till veterinärintyg BOV (punkt II.2.6.), OVI (punkt II.2.6.), RUF (punkt II.2.6.) och RUW (punkt II.2.7.).

’G’

:

Garantier avseende 1) undantag för slaktbiprodukter och ryggmärg samt 2) testning och ursprung för hjortdjur när det gäller chronic wasting disease (CWD) enligt förlagorna till veterinärintyg RUF (punkt II.1.7.) och RUW (punkt II.1.8.).

’H’

:

Tilläggsgarantier som krävs för Brasilien avseende vaccinationsprogram. Eftersom delstaten Santa Catarina i Brasilien inte vaccinerar mot mul- och klövsjuka, gäller hänvisningen till ett vaccinationsprogram inte kött som kommer från djur som har sitt ursprung i och slaktas i den delstaten.

’J’

:

Garantier avseende förflyttning av nötkreatur, får och getter från anläggningar till slakteriet varigenom djuren kan få passera via en uppsamlingscentral (inbegripet marknader) innan de transporteras direkt till slakteriet.”

| b) | ”Förlaga BOV” ska ersättas med följande:
  ”Förlaga BOV |
| --- | --- |

b)

”Förlaga BOV” ska ersättas med följande:

”Förlaga BOV

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| c) | ”Förlaga OVI” ska ersättas med följande:
  ”Förlaga BOV |
| --- | --- |

c)

”Förlaga OVI” ska ersättas med följande:

”Förlaga BOV

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda intygskrav som föreskrivs i avtal mellan unionen och tredjeländer.

(2)  Kött från djur som slaktades senast det datum som anges i kolumn 7 får importeras till unionen under 90 dagar från och med det datumet. Sändningar som befinner sig på öppet hav får dock, om intyg utfärdats före det datum som anges i kolumn 7, importeras till unionen under 40 dagar från det datumet. (Om det inte anges något datum i kolumn 7 finns det inga tidsbegränsningar).

(3)  Endast kött från djur som slaktades tidigast det datum som anges i kolumn 8 får importeras till unionen. Om det inte anges något datum i kolumn 8 finns det inga tidsbegränsningar.

(4)  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien: Koden föregriper inte den definitiva beteckningen för detta land, vilken kommer att fastställas efter det att de nuvarande förhandlingarna i Förenta nationerna om detta har slutförts.

(5)  Med undantag för Kosovo som för närvarande står under internationell förvaltning i enlighet med Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

| * | Krav enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132). |
| --- | --- |

*

Krav enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om handel med jordbruksprodukter (EGT L 114, 30.4.2002, s. 132).

| — | Inget intyg har fastställts och import av färskt kött ska inte vara tillåten, utom för de arter som anges på raden för hela landet. |
| --- | --- |

—

Inget intyg har fastställts och import av färskt kött ska inte vara tillåten, utom för de arter som anges på raden för hela landet.

’1’ Kategoribegränsningar:

Det är inte tillåtet att föra in slaktbiprodukter till unionen, utom mellangärde och tuggmuskler från nötkreatur.”

---

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 811/2010

av den 15 september 2010

om registrering av import av WWAN-modem med ursprung i Folkrepubliken Kina i enlighet med artikel 24.5 i rådets förordning (EG) nr 597/2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 16.4 och 24.5,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har tagit emot en begäran enligt artikel 24.5 i grundförordningen om att göra import av trådlösa modem av WWAN-typ med ursprung i Kina till föremål för registrering. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har tagit emot en begäran enligt artikel 24.5 i grundförordningen om att göra import av trådlösa modem av WWAN-typ med ursprung i Kina till föremål för registrering.

A.   BERÖRD PRODUKT

| (2) | Den produkt som denna registrering avser är trådlösa modem som arbetar enligt principen wide area networking (s.k. WWAN-modem) med radioantenn som tillhandahåller dataanslutning enligt Internetprotokollet (IP) för datorer, och inbegriper Wi-Fi-routrar med ett WWAN-modem inbyggt (WWAN/Wi-Fi-routrar) med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 8471 80 00 och ex 8517 62 00. |
| --- | --- |

(2)

Den produkt som denna registrering avser är trådlösa modem som arbetar enligt principen wide area networking (s.k. WWAN-modem) med radioantenn som tillhandahåller dataanslutning enligt Internetprotokollet (IP) för datorer, och inbegriper Wi-Fi-routrar med ett WWAN-modem inbyggt (WWAN/Wi-Fi-routrar) med ursprung i Kina (nedan kallad den berörda produkten), som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 8471 80 00 och ex 8517 62 00.

B.   BEGÄRAN

| (3) | Efter att ha tagit emot ett klagomål från Option NV (nedan kallad sökanden) fastställde kommissionen att det finns tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av ett förfarande, och därför meddelade kommissionen enligt artikel 10 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att ett antisubventionsförfarande rörande import av WWAN-modem med ursprung i Kina inleddes. |
| --- | --- |

(3)

Efter att ha tagit emot ett klagomål från Option NV (nedan kallad sökanden) fastställde kommissionen att det finns tillräcklig bevisning för att motivera inledandet av ett förfarande, och därför meddelade kommissionen enligt artikel 10 i grundförordningen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) att ett antisubventionsförfarande rörande import av WWAN-modem med ursprung i Kina inleddes.

| (4) | Beträffande talerätt kan sägas att sökanden är den enda tillverkaren av den berörda produkten i Europeiska unionen med 100 % av den totala unionstillverkningen. |
| --- | --- |

(4)

Beträffande talerätt kan sägas att sökanden är den enda tillverkaren av den berörda produkten i Europeiska unionen med 100 % av den totala unionstillverkningen.

| (5) | Beträffande förefintlighet av påstådda utjämningsbara subventioner har sökanden försett Europeiska kommissionen med bevisning för särskilda subventionsprogram omfattande förmånliga lån, förmånliga inkomstskattesatser, fördelar från etablering i frihandelszoner, program för indirekt beskattning och importtullar, bidragsprogram, förmånliga priser för statliga leveranser av varor och tjänster samt förmånlig behandling från den lokala förvaltningens sida. |
| --- | --- |

(5)

Beträffande förefintlighet av påstådda utjämningsbara subventioner har sökanden försett Europeiska kommissionen med bevisning för särskilda subventionsprogram omfattande förmånliga lån, förmånliga inkomstskattesatser, fördelar från etablering i frihandelszoner, program för indirekt beskattning och importtullar, bidragsprogram, förmånliga priser för statliga leveranser av varor och tjänster samt förmånlig behandling från den lokala förvaltningens sida.

| (6) | Sökanden begär även att import av den berörda produkten görs till föremål för registrering enligt artikel 24.5 i grundförordningen så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. |
| --- | --- |

(6)

Sökanden begär även att import av den berörda produkten görs till föremål för registrering enligt artikel 24.5 i grundförordningen så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen.

C.   SKÄL FÖR REGISTRERING

| (7) | Enligt artikel 12.1 i grundförordningen får provisoriska åtgärder inte införas tidigare än 60 dagar efter det att ett förfarande har inletts. Enligt artikel 16.4 i grundförordningen kan varor som införs för konsumtion dock beläggas med en slutlig utjämningstull högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna börjar tillämpas, under förutsättning att villkoren i den punkten har uppfyllts och importen har registrerats i enlighet med artikel 24.5. Enligt artikel 24.5 i grundförordningen kan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén ålägga tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. Importen kan göras till föremål för registrering efter ansökan av unionsindustrin, om ansökan innehåller tillräcklig bevisning för att motivera en sådan åtgärd. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 12.1 i grundförordningen får provisoriska åtgärder inte införas tidigare än 60 dagar efter det att ett förfarande har inletts. Enligt artikel 16.4 i grundförordningen kan varor som införs för konsumtion dock beläggas med en slutlig utjämningstull högst 90 dagar före den dag då de provisoriska åtgärderna börjar tillämpas, under förutsättning att villkoren i den punkten har uppfyllts och importen har registrerats i enlighet med artikel 24.5. Enligt artikel 24.5 i grundförordningen kan kommissionen efter samråd med rådgivande kommittén ålägga tullmyndigheterna att vidta lämpliga åtgärder för att registrera importen så att åtgärder därefter kan vidtas mot denna import från och med dagen för registreringen. Importen kan göras till föremål för registrering efter ansökan av unionsindustrin, om ansökan innehåller tillräcklig bevisning för att motivera en sådan åtgärd.

| (8) | Begäran innehåller tillräcklig bevisning för att motivera registrering. |
| --- | --- |

(8)

Begäran innehåller tillräcklig bevisning för att motivera registrering.

| (9) | De påstådda subventionerna består bland annat av program för inkomstskatt (t.ex. befrielse från eller nedsättningar av inkomstskatt enligt två fria/tre halva-programmet, inkomstskattenedsättningar för högteknologisk industri eller industri med ny teknik, inkomstskattekrediter för inhemskt ägda företag som köper inhemskt tillverkad utrustning), program för indirekta skatter och importtullar (t.ex. moms- och tullbefrielse för importerad utrustning), system med förmånslån (t.ex. offentliga lån inbegripet exportfinansiering från statsägda handelsbanker och statliga politiska banker), bidragsprogram (t.ex. utvecklingsfonden för elektronik- och informationsindustrin, den statliga projektfonden för förnyelse av nyckelteknik, priser till ledande märken), statliga leveranser av varor och tjänster till underpris (t.ex. beviljande av markanvändningsrätter) samt förmånsbehandling från den lokala förvaltningens sida, inbegripet förmåner i särskilda zoner och industriområden (t.ex. förmånsbehandling i Shenzhen, Shanghai, Beijing och Xian). |
| --- | --- |

(9)

De påstådda subventionerna består bland annat av program för inkomstskatt (t.ex. befrielse från eller nedsättningar av inkomstskatt enligt två fria/tre halva-programmet, inkomstskattenedsättningar för högteknologisk industri eller industri med ny teknik, inkomstskattekrediter för inhemskt ägda företag som köper inhemskt tillverkad utrustning), program för indirekta skatter och importtullar (t.ex. moms- och tullbefrielse för importerad utrustning), system med förmånslån (t.ex. offentliga lån inbegripet exportfinansiering från statsägda handelsbanker och statliga politiska banker), bidragsprogram (t.ex. utvecklingsfonden för elektronik- och informationsindustrin, den statliga projektfonden för förnyelse av nyckelteknik, priser till ledande märken), statliga leveranser av varor och tjänster till underpris (t.ex. beviljande av markanvändningsrätter) samt förmånsbehandling från den lokala förvaltningens sida, inbegripet förmåner i särskilda zoner och industriområden (t.ex. förmånsbehandling i Shenzhen, Shanghai, Beijing och Xian).

| (10) | Det hävdas att de nämnda systemen är subventioner, eftersom de innefattar ett finansiellt bidrag från den kinesiska regeringen eller från delstatsregeringarna (inklusive offentliga myndigheter) och medför en förmån för mottagarna, dvs. exporterande tillverkare av den berörda produkten. Systemen uppges vara knutna till exportresultaten och/eller till användning av inhemska produkter i stället för importerade och/eller begränsade till vissa företag eller grupper av företag, produkter eller regioner och därmed selektiva och utjämningsbara. |
| --- | --- |

(10)

Det hävdas att de nämnda systemen är subventioner, eftersom de innefattar ett finansiellt bidrag från den kinesiska regeringen eller från delstatsregeringarna (inklusive offentliga myndigheter) och medför en förmån för mottagarna, dvs. exporterande tillverkare av den berörda produkten. Systemen uppges vara knutna till exportresultaten och/eller till användning av inhemska produkter i stället för importerade och/eller begränsade till vissa företag eller grupper av företag, produkter eller regioner och därmed selektiva och utjämningsbara.

| (11) | I ansökan lämnas tillräcklig bevisning för kritiska omständigheter där massiv import av den berörda, utjämningsbart subventionerade produkten har vållat svåravhjälpt skada under relativt kort tid. Bevis på sådana omständigheter är bland annat den snabba försämringen av unionsindustrins situation, det faktum att det finns en enda tillverkare i unionen och den omfattande FoU-satsning som måste till för att framställa den berörda produkten. Mot denna bakgrund har sökanden framlagt bevisning till stöd för att importen av den berörda produkten från det berörda landet totalt sett har ökat signifikant både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Beträffande den skada som denna massiva import vållat framgår det av den bevisning som framlagts av sökanden att importvolymen och priserna på den berörda importerade produkten bl.a. har inverkat negativt på unionsindustrins försäljningsvolym, priser och marknadsandel, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på unionsindustrins allmänna resultat, ekonomiska situation och sysselsättning. Således förfogar kommissionen över tillräcklig bevisning för att det kan bli nödvändigt att ta ut utjämningstull retroaktivt för att hindra att sådan skada återkommer. |
| --- | --- |

(11)

I ansökan lämnas tillräcklig bevisning för kritiska omständigheter där massiv import av den berörda, utjämningsbart subventionerade produkten har vållat svåravhjälpt skada under relativt kort tid. Bevis på sådana omständigheter är bland annat den snabba försämringen av unionsindustrins situation, det faktum att det finns en enda tillverkare i unionen och den omfattande FoU-satsning som måste till för att framställa den berörda produkten. Mot denna bakgrund har sökanden framlagt bevisning till stöd för att importen av den berörda produkten från det berörda landet totalt sett har ökat signifikant både i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel. Beträffande den skada som denna massiva import vållat framgår det av den bevisning som framlagts av sökanden att importvolymen och priserna på den berörda importerade produkten bl.a. har inverkat negativt på unionsindustrins försäljningsvolym, priser och marknadsandel, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på unionsindustrins allmänna resultat, ekonomiska situation och sysselsättning. Således förfogar kommissionen över tillräcklig bevisning för att det kan bli nödvändigt att ta ut utjämningstull retroaktivt för att hindra att sådan skada återkommer.

| (12) | I enlighet med detta uppfylls villkoren för registrering. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med detta uppfylls villkoren för registrering.

D.   FÖRFARANDE

| (13) | Mot denna bakgrund har kommissionen fastslagit att bevisningen i sökandens begäran är tillräcklig för att motivera att importen av den berörda produkten görs till föremål för registrering i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

Mot denna bakgrund har kommissionen fastslagit att bevisningen i sökandens begäran är tillräcklig för att motivera att importen av den berörda produkten görs till föremål för registrering i enlighet med artikel 24.5 i grundförordningen.

| (14) | Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa. Kommissionen kan dessutom höra berörda parter om de begär detta skriftligen och visar att det finns särskilda skäl att höra dem. |
| --- | --- |

(14)

Alla berörda parter uppmanas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa. Kommissionen kan dessutom höra berörda parter om de begär detta skriftligen och visar att det finns särskilda skäl att höra dem.

E.   REGISTRERING

| (15) | Enligt artikel 24.5 i grundförordningen bör importen av den berörda produkten (2) registreras så att utjämningstullar, om undersökningen leder till införandet av utjämningsåtgärder och om de nödvändiga villkoren uppfylls, kan tas ut retroaktivt enligt gällande rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

(15)

Enligt artikel 24.5 i grundförordningen bör importen av den berörda produkten (2) registreras så att utjämningstullar, om undersökningen leder till införandet av utjämningsåtgärder och om de nödvändiga villkoren uppfylls, kan tas ut retroaktivt enligt gällande rättsliga bestämmelser.

| (16) | Eventuellt framtida betalningsansvar skulle bygga på resultatet av antisubventionsundersökningen. Det är inte möjligt att ange ett uppskattat belopp på eventuellt framtida betalningsansvar, eftersom det kommer att bero på storleken på de utjämningsbara subventioner som konstateras föreligga och hur de skulle behöva fördelas på den berörda produkten. |
| --- | --- |

(16)

Eventuellt framtida betalningsansvar skulle bygga på resultatet av antisubventionsundersökningen. Det är inte möjligt att ange ett uppskattat belopp på eventuellt framtida betalningsansvar, eftersom det kommer att bero på storleken på de utjämningsbara subventioner som konstateras föreligga och hur de skulle behöva fördelas på den berörda produkten.

F.   BEHANDLING AV PERSONUPPGIFTER

| (17) | Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3). |
| --- | --- |

(17)

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (3).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Tullmyndigheterna instrueras härmed att i enlighet med artikel 24.5 i förordning (EG) nr 597/2009 vidta lämpliga åtgärder för att registrera import till unionen av WWAN-modem med radioantenn som tillhandahåller dataanslutning enligt Internetprotokollet (IP) för datorer, inbegripet Wi-Fi-routrar med ett WWAN-modem inbyggt (WWAN/Wi-Fi-routrar), med ursprung i Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-numren ex 8471 80 00 och ex 8517 62 00 (Taric-numren 8471800010, 8517620011 och 8517620091). Registreringen ska upphöra nio månader efter den dag då denna förordning träder i kraft.

2.   Alla berörda parter anmodas att skriftligen lämna sina synpunkter och framlägga bevisning till stöd för dessa eller begära att bli hörda inom 20 dagar efter det att denna förordning har offentliggjorts.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

1

(2)  Upplysningsvis meddelas att tullmyndigheterna enligt kommissionens förordning (EU) nr 570/2010 (EUT L 163, 30.6.2010, s. 34) redan har instruerats att vidta lämpliga åtgärder för att registrera import av den berörda produkten från Kina. Denna åtgärd vidtogs i samband med begäran om registrering i klagomålet i ett antidumpningsförfarande (se Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av trådlösa modem [WWAN-modem] med ursprung i Folkrepubliken Kina EUT C 171, 30.6.2010, s. 9).

2

(3)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

3

---

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/40

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 812/2010

av den 15 september 2010

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 17 december 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 17 december 2009 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande hade inletts beträffande import av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet).

| (2) | Klagomålet ingavs den 3 november 2009 av APFE – European Glass Fiber Producers Association (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet ingavs den 3 november 2009 av APFE – European Glass Fiber Producers Association (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av vissa produkter av ändlösa glasfiberfilament. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av den berörda produkten och om därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna och företrädarna för de kinesiska myndigheterna, importörer, leverantörer, användare och användarsammanslutningar som såvitt känt var berörda om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända unionstillverkare, de exporterande tillverkarna och företrädarna för de kinesiska myndigheterna, importörer, leverantörer, användare och användarsammanslutningar som såvitt känt var berörda om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

| (5) | Med tanke på att antalet exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare till synes var stort, föreskrevs i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande för att fastställa om dumpning och skada förelåg, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprov skulle behöva göras och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och att, såsom angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet med anknytning till den berörda produkten under undersökningsperioden (1 oktober 2008 – 30 september 2009). |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på att antalet exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare till synes var stort, föreskrevs i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande för att fastställa om dumpning och skada förelåg, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprov skulle behöva göras och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare, importörer och unionstillverkare att ge sig till känna för kommissionen och att, såsom angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet med anknytning till den berörda produkten under undersökningsperioden (1 oktober 2008 – 30 september 2009).

| (6) | Åtta kinesiska exporterande tillverkare eller tillverkargrupper och sju tillverkare eller tillverkargrupper i unionen lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Efter att ha granskat den mottagna informationen, och med tanke på det stora antal exporterande tillverkare och unionstillverkare som sade sig vara villiga att samarbeta, beslutade kommissionen att ett stickprov måste göras bland dessa tillverkare (se skäl 12–13 nedan). |
| --- | --- |

(6)

Åtta kinesiska exporterande tillverkare eller tillverkargrupper och sju tillverkare eller tillverkargrupper i unionen lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. Efter att ha granskat den mottagna informationen, och med tanke på det stora antal exporterande tillverkare och unionstillverkare som sade sig vara villiga att samarbeta, beslutade kommissionen att ett stickprov måste göras bland dessa tillverkare (se skäl 12–13 nedan).

| (7) | När det gäller icke-närstående importörer, var det i stickprovsskedet av undersökningen bara tre importörer som tillhandahöll den information som begärdes inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Man beslutade därför att inte använda något stickprovsförfarande och frågeformulär sändes till alla importörer som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller icke-närstående importörer, var det i stickprovsskedet av undersökningen bara tre importörer som tillhandahöll den information som begärdes inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Man beslutade därför att inte använda något stickprovsförfarande och frågeformulär sändes till alla importörer som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (8) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla utvalda företag och företagsgrupper ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(8)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsblanketter till de utvalda exporterande tillverkarna. Alla utvalda företag och företagsgrupper ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.

| (9) | Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.

| (10) | Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de utvalda unionstillverkarna, till importörerna och till alla kända användare och användarorganisationer. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina, från alla utvalda unionstillverkare samt från två importörer och 13 användare. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen sände frågeformulär till de utvalda exporterande tillverkarna, till de utvalda unionstillverkarna, till importörerna och till alla kända användare och användarorganisationer. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från de utvalda exporterande tillverkarna i Kina, från alla utvalda unionstillverkare samt från två importörer och 13 användare.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada eller risk för skada till följd därav och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC) |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada eller risk för skada till följd därav och unionens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)

| — | Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. och Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), och |
| --- | --- |

—

Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. och Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), och

| — | New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.) |
| --- | --- |

—

New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.)

| b) | Unionstillverkare







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakien |
| --- | --- | --- |

b)

Unionstillverkare

—

Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakien

| — | European Owens Corning Fiberglas, Bryssel, Belgien |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Bryssel, Belgien

| — | Owens Corning France, Chambéry, Frankrike |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Chambéry, Frankrike

| — | PPG Industries BV, Hoogezand, Nederländerna |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hoogezand, Nederländerna

| c) | Användare i unionen







  — | Sabic Europe BV, Sittard, Nederländerna och Genk, Belgien |
| --- | --- | --- |

c)

Användare i unionen

—

Sabic Europe BV, Sittard, Nederländerna och Genk, Belgien

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nederländerna |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nederländerna

| d) | Tillverkare i det jämförbara landet:







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkiet. |
| --- | --- | --- |

d)

Tillverkare i det jämförbara landet:

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkiet.

3.   Stickprovsförfarande

| (12) | Av de åtta kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som gav sig till känna, gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre grupper av närstående företag som företräder 70 % av de samarbetsvilliga parternas exportvolym från Kina till EU. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända. |
| --- | --- |

(12)

Av de åtta kinesiska exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som gav sig till känna, gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av tre grupper av närstående företag som företräder 70 % av de samarbetsvilliga parternas exportvolym från Kina till EU. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända.

| (13) | Sju unionstillverkare lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut de tre största unionstillverkarna (och grupper av dessa) när det gäller försäljning och tillverkning, vilket motsvarar 64 % av all försäljning från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare. |
| --- | --- |

(13)

Sju unionstillverkare lämnade den begärda informationen och gick med på att ingå i urvalet. På grundval av informationen från de samarbetsvilliga unionstillverkarna valde kommissionen ut de tre största unionstillverkarna (och grupper av dessa) när det gäller försäljning och tillverkning, vilket motsvarar 64 % av all försäljning från samtliga samarbetsvilliga unionstillverkare.

4.   Undersökningsperiod

| (14) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2008 till och med den 30 september 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(14)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2008 till och med den 30 september 2009 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP i tabeller). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2006 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (15) | Den berörda produkt som beskrivs i tillkännagivandet om inledande är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm; roving av glasfiber, förgarn (slivers) och garn av glasfiberfilament, mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 och ex 7019 31 00 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkt som beskrivs i tillkännagivandet om inledande är huggen glasfiber i längder om högst 50 mm; roving av glasfiber, förgarn (slivers) och garn av glasfiberfilament, mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 och ex 7019 31 00 (nedan kallad den berörda produkten).

| (16) | Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastiska och härdade hartser i industrin som tillverkar kompositmaterial. De sammansatta material som blir resultatet (glasfiberförstärkt plast) används i många olika industrier: bilindustrin, elektriska och elektroniska tillämpningar, rotorblad till vindkraftverk, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror, luftfarts- och vapenindustrin, etc. |
| --- | --- |

(16)

Den berörda produkten är den råvara som oftast används för att förstärka termoplastiska och härdade hartser i industrin som tillverkar kompositmaterial. De sammansatta material som blir resultatet (glasfiberförstärkt plast) används i många olika industrier: bilindustrin, elektriska och elektroniska tillämpningar, rotorblad till vindkraftverk, byggnation och byggprodukter, tankar/rör, konsumtionsvaror, luftfarts- och vapenindustrin, etc.

| (17) | Det finns fyra grundläggande typer av produkter av ändlösa glasfiberfilament, som omfattas av detta förfarande – huggna fiberknippen, roving, mattor (andra än av glasull) och garn. Undersökningen har visat att nästan alla olika typer av den berörda produkten, trots att de skiljer sig åt när det gäller utseende och eventuellt när det gäller slutanvändningsområden, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål. Det konstaterades emellertid att slivers inte har samma kemiska, fysiska och tekniska egenskaper, eftersom de inte består av ändlösa glasfiberfilament, utan av avbruten glasfiber av oregelbunden längd. Undersökningen visade också att vissa mycket speciella typer av roving och vissa mycket speciella typer av garn som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 12 00 respektive 7019 19 10 bör undantas, eftersom dessa typer är särskilt behandlade med ett ytskikt och impregnerade samt har en glödgningsförlust på mer än 3 %, vilket ger dem annorlunda fysiska och kemiska egenskaper. |
| --- | --- |

(17)

Det finns fyra grundläggande typer av produkter av ändlösa glasfiberfilament, som omfattas av detta förfarande – huggna fiberknippen, roving, mattor (andra än av glasull) och garn. Undersökningen har visat att nästan alla olika typer av den berörda produkten, trots att de skiljer sig åt när det gäller utseende och eventuellt när det gäller slutanvändningsområden, har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och att de i princip används för samma ändamål. Det konstaterades emellertid att slivers inte har samma kemiska, fysiska och tekniska egenskaper, eftersom de inte består av ändlösa glasfiberfilament, utan av avbruten glasfiber av oregelbunden längd. Undersökningen visade också att vissa mycket speciella typer av roving och vissa mycket speciella typer av garn som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 12 00 respektive 7019 19 10 bör undantas, eftersom dessa typer är särskilt behandlade med ett ytskikt och impregnerade samt har en glödgningsförlust på mer än 3 %, vilket ger dem annorlunda fysiska och kemiska egenskaper.

| (18) | Flera användare i senare led av garn har hävdat att den senare helt och hållet bör undantas från produktomfattningen i förfarandet, på grund av den näst intill obefintliga produktionsbasen i unionen och på grund av att garnen och andra produkttyper inte är utbytbara. |
| --- | --- |

(18)

Flera användare i senare led av garn har hävdat att den senare helt och hållet bör undantas från produktomfattningen i förfarandet, på grund av den näst intill obefintliga produktionsbasen i unionen och på grund av att garnen och andra produkttyper inte är utbytbara.

| (19) | Undersökningen har emellertid visat att det finns utbytbarhet på åtminstone ett håll (det vill säga att garnet i ett antal tillämpningar kan användas istället för andra typer, även om det – med tanke på det relativt höga priset på garn – inte alltid skulle vara ekonomiskt bärkraftigt) och att den begränsade produktionsbasen för en viss produkttyp inte i sig är en orsak att utesluta produkttypen från produktomfattningen, så länge den har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som andra typer. Med tanke på att garn av ändlösa glasfiberfilament har samma grundläggande egenskaper som andra produkter av ändlösa glasfiberfilament och i viss utsträckning är utbytbara, drogs den preliminära slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta garn från produktdefinitionen. Det bör dock noteras att särskild uppmärksamhet kommer att ägnas en ytterligare bedömning av detta krav. |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen har emellertid visat att det finns utbytbarhet på åtminstone ett håll (det vill säga att garnet i ett antal tillämpningar kan användas istället för andra typer, även om det – med tanke på det relativt höga priset på garn – inte alltid skulle vara ekonomiskt bärkraftigt) och att den begränsade produktionsbasen för en viss produkttyp inte i sig är en orsak att utesluta produkttypen från produktomfattningen, så länge den har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsområden som andra typer. Med tanke på att garn av ändlösa glasfiberfilament har samma grundläggande egenskaper som andra produkter av ändlösa glasfiberfilament och i viss utsträckning är utbytbara, drogs den preliminära slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta garn från produktdefinitionen. Det bör dock noteras att särskild uppmärksamhet kommer att ägnas en ytterligare bedömning av detta krav.

2.   Likadan produkt

| (20) | Den berörda produkten och de produkter av ändlösa glasfiberfilament som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och på hemmamarknaden i Turkiet, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom de produkter av ändlösa glasfiberfilament som tillverkades och såldes i unionen av unionsindustrin, konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Den berörda produkten och de produkter av ändlösa glasfiberfilament som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad och på hemmamarknaden i Turkiet, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom de produkter av ändlösa glasfiberfilament som tillverkades och såldes i unionen av unionsindustrin, konstaterades ha samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (21) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (22) | Dessa kriterier kan som vägledning sammanfattas enligt nedan:






  1. | Företagens beslut och kostnader återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(22)

Dessa kriterier kan som vägledning sammanfattas enligt nedan:

1.

Företagens beslut och kostnader återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande.

| 2. | Räkenskaperna är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Räkenskaperna är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkningar sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkningar sker till marknadskurser.

| (23) | I denna undersökning ansökte alla tre utvalda exporterande tillverkare eller tillverkargrupper om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen:






  — | Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC) |
| --- | --- | --- |

(23)

I denna undersökning ansökte alla tre utvalda exporterande tillverkare eller tillverkargrupper om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen:

—

Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC)

| — | Jushi Group, och |
| --- | --- |

—

Jushi Group, och

| — | New Changhai Group. |
| --- | --- |

—

New Changhai Group.

| (24) | När det gäller ovannämnda utvalda exporterande tillverkare eller tillverkargrupper, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos det berörda företaget alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller ovannämnda utvalda exporterande tillverkare eller tillverkargrupper, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos det berörda företaget alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status och alla andra uppgifter.

| (25) | Undersökningen visade vidare att två utvalda exporterande tillverkare/tillverkargrupper i Kina inte uppfyllde kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen visade vidare att två utvalda exporterande tillverkare/tillverkargrupper i Kina inte uppfyllde kriterierna för beviljande av marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (26) | Särskilt en tilllverkare/tillverkargrupp kunde inte visa att företagets beslut var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Majoriteten av dess styrelseledamöter hade utsetts av ett företag i vilket staten var majoritetsägare. Staten kunde följaktligen förhindra företaget från att fatta vissa beslut. Det är alltså tydligt att staten spelar en stor roll i företagets beslutsprocess. Dessutom kunde företaget inte visa att det har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision och i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, eftersom företagets beskattningsbara inkomster inte hade redovisats korrekt i räkenskaperna. |
| --- | --- |

(26)

Särskilt en tilllverkare/tillverkargrupp kunde inte visa att företagets beslut var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Majoriteten av dess styrelseledamöter hade utsetts av ett företag i vilket staten var majoritetsägare. Staten kunde följaktligen förhindra företaget från att fatta vissa beslut. Det är alltså tydligt att staten spelar en stor roll i företagets beslutsprocess. Dessutom kunde företaget inte visa att det har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en oberoende revision och i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer, eftersom företagets beskattningsbara inkomster inte hade redovisats korrekt i räkenskaperna.

| (27) | Den andra utvalda tilllverkaren/tillverkargruppen kunde inte heller visa att företagets beslut var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Två av handlarna i gruppen är statsägda företag. Staten kan också i betydande grad ingripa i beslutsfattandet när det gäller en exporterande tillverkare i gruppen beroende på att företrädaren för det statsägda moderbolaget har en underförstådd vetorätt. Denna tillverkare är i sin tur moderbolag till och majoritetsaktieägare i två andra exporterande tillverkare i gruppen och staten kan således också i stor utsträckning ingripa i deras beslutsfattande. Vidare kunde tre exporterande tillverkare i gruppen inte visa att de uppfyller kriterium nr 2, eftersom två av dem inte uppgav i räkenskaperna att de åtnjöt skatteförmåner, medan revisionen när det gäller den tredje inte verkade vara oberoende. Fem företag i gruppen uppfyllde dessutom inte kriterium nr 3 (i huvudsak på grund av icke-marknadsekonomiska priser för markanvändningsrättigheterna). |
| --- | --- |

(27)

Den andra utvalda tilllverkaren/tillverkargruppen kunde inte heller visa att företagets beslut var tillräckligt fritt från statligt inflytande. Två av handlarna i gruppen är statsägda företag. Staten kan också i betydande grad ingripa i beslutsfattandet när det gäller en exporterande tillverkare i gruppen beroende på att företrädaren för det statsägda moderbolaget har en underförstådd vetorätt. Denna tillverkare är i sin tur moderbolag till och majoritetsaktieägare i två andra exporterande tillverkare i gruppen och staten kan således också i stor utsträckning ingripa i deras beslutsfattande. Vidare kunde tre exporterande tillverkare i gruppen inte visa att de uppfyller kriterium nr 2, eftersom två av dem inte uppgav i räkenskaperna att de åtnjöt skatteförmåner, medan revisionen när det gäller den tredje inte verkade vara oberoende. Fem företag i gruppen uppfyllde dessutom inte kriterium nr 3 (i huvudsak på grund av icke-marknadsekonomiska priser för markanvändningsrättigheterna).

| (28) | En utvald exporterande tillverkare, som utgörs av en grupp av två närstående företag, kunde visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c och kunde därför beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(28)

En utvald exporterande tillverkare, som utgörs av en grupp av två närstående företag, kunde visa att de uppfyllde kriterierna i artikel 2.7 c och kunde därför beviljas marknadsekonomisk status.

| (29) | Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från unionsindustrin och de två utvalda exporterande tillverkare/tillverkargrupper som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. De synpunkter som inkom var emellertid inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultaten i detta hänseende. |
| --- | --- |

(29)

Efter det att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status hade offentliggjorts, inkom synpunkter från unionsindustrin och de två utvalda exporterande tillverkare/tillverkargrupper som inte hade beviljats marknadsekonomisk status. De synpunkter som inkom var emellertid inte av ett sådant slag att de kunde ändra undersökningsresultaten i detta hänseende.

2.   Individuell behandling

| (30) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av denna artikel, förutom i de fall när företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:






  — | Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag. |
| --- | --- | --- |

(30)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av denna artikel, förutom i de fall när företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. Upplysningsvis är dessa kriterier i korthet följande:

—

Exportören kan fritt ta hem kapital och vinster, i de fall företaget helt eller delvis är i utländsk ägo eller är ett samriskföretag.

| — | Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt. |
| --- | --- |

—

Exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt.

| — | Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska antingen utgöra en minoritet, eller måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning. |
| --- | --- |

—

Majoriteten av aktierna eller andelarna i företaget tillhör enskilda personer. Statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner ska antingen utgöra en minoritet, eller måste det kunna visas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning.

| — | Valutaomräkningar sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkningar sker till marknadskurser.

| — | Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser. |
| --- | --- |

—

Den statliga inblandningen är inte av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.

| (31) | De två ovan nämnda utvalda företagen/företagsgrupperna som inte beviljades marknadsekonomisk status yrkade också på individuell behandling om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(31)

De två ovan nämnda utvalda företagen/företagsgrupperna som inte beviljades marknadsekonomisk status yrkade också på individuell behandling om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

| (32) | På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att båda företagen/företagsgrupperna misslyckades med att visa att de kumulativt uppfyllde alla krav för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. Närmare bestämt misslyckades företagen med att uppfylla kravet enligt artikel 9.5 c i grundförordningen att majoriteten av aktierna ska tillhöra enskilda personer eller vara tillräckligt oberoende av staten, eftersom det konstaterades att alla företagen ytterst var statsägda eller statskontrollerade (se skäl 26–27). Såsom nämns ovan fann man att ingen av dessa båda företagsgrupper lyckades visa att de uppfyller det kriterium som anges i artikel 9.5 e, det vill säga att deras beslutsfattande inte står under något större statligt inflytande som skulle möjliggöra ett kringgående av åtgärderna om företagen skulle beviljas olika tullsatser. Deras ansökningar om individuell behandling måste därför avslås. |
| --- | --- |

(32)

På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att båda företagen/företagsgrupperna misslyckades med att visa att de kumulativt uppfyllde alla krav för individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. Närmare bestämt misslyckades företagen med att uppfylla kravet enligt artikel 9.5 c i grundförordningen att majoriteten av aktierna ska tillhöra enskilda personer eller vara tillräckligt oberoende av staten, eftersom det konstaterades att alla företagen ytterst var statsägda eller statskontrollerade (se skäl 26–27). Såsom nämns ovan fann man att ingen av dessa båda företagsgrupper lyckades visa att de uppfyller det kriterium som anges i artikel 9.5 e, det vill säga att deras beslutsfattande inte står under något större statligt inflytande som skulle möjliggöra ett kringgående av åtgärderna om företagen skulle beviljas olika tullsatser. Deras ansökningar om individuell behandling måste därför avslås.

| (33) | Följaktligen dras slutsatsen att individuell behandling inte bör beviljas för någon av de exporterande tillverkare/tillverkargrupper som nekats marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(33)

Följaktligen dras slutsatsen att individuell behandling inte bör beviljas för någon av de exporterande tillverkare/tillverkargrupper som nekats marknadsekonomisk status.

3.   Normalvärde

3.1.   Fastställande av normalvärde för den exporterande tillverkare/tillverkargrupp som beviljats marknadsekonomisk status

| (34) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen till att börja med om de berörda exporterande tillverkarnas totala försäljning av produkter av ändlösa glasfiberfilament på hemmamarknaden var representativ, det vill säga om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av deras totala exportförsäljning till unionen av den berörda produkten. Undersökningen visade att försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen till att börja med om de berörda exporterande tillverkarnas totala försäljning av produkter av ändlösa glasfiberfilament på hemmamarknaden var representativ, det vill säga om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av deras totala exportförsäljning till unionen av den berörda produkten. Undersökningen visade att försäljningen av den likadana produkten på hemmamarknaden var representativ.

| (35) | Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av de företag vars inhemska försäljning var representativ totalt sett, och som var identiska eller jämförbara med de typer som såldes på export till unionen. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen identifierade därefter de produkttyper som såldes på hemmamarknaden av de företag vars inhemska försäljning var representativ totalt sett, och som var identiska eller jämförbara med de typer som såldes på export till unionen.

| (36) | För varje typ som den exporterande tillverkaren sålde på sin hemmamarknad och som konstaterades vara jämförbar med den typ av produkter av ändlösa glasfiberfilament som såldes på export till unionen, fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när volymen av den produkttypen när den såldes på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till ungefär 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till unionen. Undersökningen visade att det fanns representativ inhemsk försäljning för alla produkttyper utom fyra. |
| --- | --- |

(36)

För varje typ som den exporterande tillverkaren sålde på sin hemmamarknad och som konstaterades vara jämförbar med den typ av produkter av ändlösa glasfiberfilament som såldes på export till unionen, fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när volymen av den produkttypen när den såldes på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till ungefär 5 % av den totala volym av den jämförbara produkttyp som såldes på export till unionen. Undersökningen visade att det fanns representativ inhemsk försäljning för alla produkttyper utom fyra.

| (37) | Därefter undersökte kommissionen om varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa volymer på den inhemska marknaden kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(37)

Därefter undersökte kommissionen om varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa volymer på den inhemska marknaden kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden.

| (38) | I de fall där försäljningsvolymen av en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess beräknade tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna typ var lika högt som eller högre än enhetsproduktionskostnaden, baserades normalvärdet, per produkttyp, på det vägda genomsnittliga priset för all inhemsk försäljning av typen i fråga. |
| --- | --- |

(38)

I de fall där försäljningsvolymen av en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess beräknade tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga försäljningspriset för denna typ var lika högt som eller högre än enhetsproduktionskostnaden, baserades normalvärdet, per produkttyp, på det vägda genomsnittliga priset för all inhemsk försäljning av typen i fråga.

| (39) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetsproduktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma, inhemska försäljningen av typen i fråga. |
| --- | --- |

(39)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än enhetsproduktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid inhemsk försäljning, beräknat som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma, inhemska försäljningen av typen i fråga.

| (40) | När produkttyperna alla såldes med förlust, ansåg man att de inte sålts vid normal handel. |
| --- | --- |

(40)

När produkttyperna alla såldes med förlust, ansåg man att de inte sålts vid normal handel.

| (41) | Undersökningen visade att den lönsamma försäljningen av alla jämförbara produkttyper utom en utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen, och all inhemsk försäljning användes därför vid beräkningen av det genomsnittliga normalvärdet. För en produkttyp användes enbart den lönsamma försäljningen. För försäljningen av de fyra produkttyper som inte såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden, använde kommissionen vid beräkningen av normalvärdet representativa inhemska priser på jämförbara produkttyper, efter justering. |
| --- | --- |

(41)

Undersökningen visade att den lönsamma försäljningen av alla jämförbara produkttyper utom en utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen, och all inhemsk försäljning användes därför vid beräkningen av det genomsnittliga normalvärdet. För en produkttyp användes enbart den lönsamma försäljningen. För försäljningen av de fyra produkttyper som inte såldes i representativa kvantiteter på hemmamarknaden, använde kommissionen vid beräkningen av normalvärdet representativa inhemska priser på jämförbara produkttyper, efter justering.

3.2.   Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare/tillverkargrupper som inte beviljats marknadsekonomisk status

a)   Jämförbart land

| (42) | I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen har normalvärdet för företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status fastställts på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen har normalvärdet för företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status fastställts på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

| (43) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(43)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.

| (44) | Två berörda parter lämnade synpunkter och hävdade att Turkiet inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land, utan att vidare underbygga påståendet. En annan berörd part hade synpunkter på valet av jämförbart land och föreslog att Indien skulle användas istället, eftersom Indien kunde anses vara på samma utvecklingsnivå som Kina. Marknaderna kunde anses jämförbara, eftersom vindkrafttillämpningar skulle vara mycket viktiga och jämförbara typer skulle tillverkas på ett liknande sätt. Dessutom beskrevs den indiska marknaden som en öppen marknad med betydande import. Till sist nämndes det att tillgången på råvaror skulle vara jämförbar i de båda länderna. |
| --- | --- |

(44)

Två berörda parter lämnade synpunkter och hävdade att Turkiet inte skulle vara ett lämpligt jämförbart land, utan att vidare underbygga påståendet. En annan berörd part hade synpunkter på valet av jämförbart land och föreslog att Indien skulle användas istället, eftersom Indien kunde anses vara på samma utvecklingsnivå som Kina. Marknaderna kunde anses jämförbara, eftersom vindkrafttillämpningar skulle vara mycket viktiga och jämförbara typer skulle tillverkas på ett liknande sätt. Dessutom beskrevs den indiska marknaden som en öppen marknad med betydande import. Till sist nämndes det att tillgången på råvaror skulle vara jämförbar i de båda länderna.

| (45) | Kommissionen sökte samarbete med tillverkare av den likadana produkten i Turkiet, Kanada, USA, Republiken Korea och Indien. Det var emellertid bara den enda turkiska tillverkaren som uppgav sig vara villig att samarbeta och som lämnade in ett frågeformulär. |
| --- | --- |

(45)

Kommissionen sökte samarbete med tillverkare av den likadana produkten i Turkiet, Kanada, USA, Republiken Korea och Indien. Det var emellertid bara den enda turkiska tillverkaren som uppgav sig vara villig att samarbeta och som lämnade in ett frågeformulär.

| (46) | Det får anses att Turkiet är ett representativt jämförbart land när det gäller försäljningsvolym på hemmamarknaden. Normalvärdet för en typ av den likadana produkten, som inte tillverkas i Turkiet, skulle emellertid behöva konstrueras. Det ska också noteras att den pågående turkiska antidumpningsundersökningen rörande import av produkter av ändlösa glasfiberfilament pekar på ett möjligt prisfall på den inhemska turkiska marknaden. Med tanke på att Turkiet var det enda land som gick med på att samarbeta i undersökningen, dras dock preliminärt slutsatsen att Turkiet bör användas som jämförbart land. |
| --- | --- |

(46)

Det får anses att Turkiet är ett representativt jämförbart land när det gäller försäljningsvolym på hemmamarknaden. Normalvärdet för en typ av den likadana produkten, som inte tillverkas i Turkiet, skulle emellertid behöva konstrueras. Det ska också noteras att den pågående turkiska antidumpningsundersökningen rörande import av produkter av ändlösa glasfiberfilament pekar på ett möjligt prisfall på den inhemska turkiska marknaden. Med tanke på att Turkiet var det enda land som gick med på att samarbeta i undersökningen, dras dock preliminärt slutsatsen att Turkiet bör användas som jämförbart land.

b)   Fastställande av normalvärde

| (47) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes ett normalvärde för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av verifierad information från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt den ovan beskrivna metoden för den företagsgrupp som beviljats marknadsekonomisk status. När produkttyper på den inhemska marknaden i det jämförbara landet såldes med förlust eller när inga jämförbara typer hade sålts, konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes ett normalvärde för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av verifierad information från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt den ovan beskrivna metoden för den företagsgrupp som beviljats marknadsekonomisk status. När produkttyper på den inhemska marknaden i det jämförbara landet såldes med förlust eller när inga jämförbara typer hade sålts, konstruerades normalvärdet enligt artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen.

4.   Exportpris

| (48) | I de flesta fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(48)

I de flesta fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i unionen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (49) | När det gäller en viss exportförsäljning från en exporterande tillverkare till dess närstående företag i unionen, konstaterade man att den var för företagsintern användning och den användes därför inte i den preliminära dumpningsberäkningen. |
| --- | --- |

(49)

När det gäller en viss exportförsäljning från en exporterande tillverkare till dess närstående företag i unionen, konstaterade man att den var för företagsintern användning och den användes därför inte i den preliminära dumpningsberäkningen.

5.   Jämförelse

| (50) | Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. En justering gjordes för indirekta skatter, sjöfrakt- och försäkringskostnader, frakt i det exporterande landet, handelsled (skillnader i distributionskanaler), garantikostnader, kreditkostnader och bankavgifter. |
| --- | --- |

(50)

Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis, gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. En justering gjordes för indirekta skatter, sjöfrakt- och försäkringskostnader, frakt i det exporterande landet, handelsled (skillnader i distributionskanaler), garantikostnader, kreditkostnader och bankavgifter.

6.   Dumpningsmarginaler

| (51) | De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(51)

De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull.

| (52) | För den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status, fastställdes en individuell dumpningsmarginal i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(52)

För den samarbetsvilliga gruppen av exporterande tillverkare som beviljades marknadsekonomisk status, fastställdes en individuell dumpningsmarginal i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (53) | Dumpningsmarginalen för de företag som ingick i stickprovet och som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling och för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet beräknades som ett genomsnitt av de tre företag/företagsgrupper som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(53)

Dumpningsmarginalen för de företag som ingick i stickprovet och som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling och för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet beräknades som ett genomsnitt av de tre företag/företagsgrupper som ingick i stickprovet.

| (54) | Med tanke på att viljan att samarbeta i undersökningen var hög – de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 100 % av all import från Kina under undersökningsperioden – fastställdes den landsomfattande marginalen för eventuella icke-samarbetsvilliga företag utifrån den högsta konstaterade marginalen för de företag/företagsgrupper som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(54)

Med tanke på att viljan att samarbeta i undersökningen var hög – de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 100 % av all import från Kina under undersökningsperioden – fastställdes den landsomfattande marginalen för eventuella icke-samarbetsvilliga företag utifrån den högsta konstaterade marginalen för de företag/företagsgrupper som ingick i stickprovet.

| (55) | På grundval av detta är de preliminära dumpningsnivåerna följande:






  Företag | Preliminär dumpnings-marginal |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 43,6 % |
| Övriga | 43,6 % |

(55)

På grundval av detta är de preliminära dumpningsnivåerna följande:

Företag

Preliminär dumpnings-marginal

New Changhai Group

8,5 %

Andra samarbetsvilliga företag

43,6 %

Övriga

43,6 %

D.   SKADA

1.   Unionstillverkning och unionsindustrin

| (56) | Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av elva tillverkare i unionen. Sju av dessa elva tillverkare samarbetade i undersökningen. Dessa sju tillverkare var alla klagande och de konstaterades svara för huvuddelen, i detta fall över 90 %, av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. Av de återstående fyra unionstillverkarna var en också klagande, två har aktivt stött klagomålet, medan den fjärde varken har stött eller motsatt sig klagomålet. De elva tillverkarna utgör således unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin. |
| --- | --- |

(56)

Under undersökningsperioden tillverkades den likadana produkten av elva tillverkare i unionen. Sju av dessa elva tillverkare samarbetade i undersökningen. Dessa sju tillverkare var alla klagande och de konstaterades svara för huvuddelen, i detta fall över 90 %, av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. Av de återstående fyra unionstillverkarna var en också klagande, två har aktivt stött klagomålet, medan den fjärde varken har stött eller motsatt sig klagomålet. De elva tillverkarna utgör således unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kommer i fortsättningen att kallas unionsindustrin.

| (57) | Såsom anges i skäl 13 ovan, gjordes ett urval omfattande tre tillverkare, som representerade ungefär 64 % av den sammanlagda unionstillverkningen. Eftersom två av dessa tillverkare var grupper av närstående företag, med flera produktionsenheter i unionen, utgjordes urvalet av sammanlagt nio individuella företag. |
| --- | --- |

(57)

Såsom anges i skäl 13 ovan, gjordes ett urval omfattande tre tillverkare, som representerade ungefär 64 % av den sammanlagda unionstillverkningen. Eftersom två av dessa tillverkare var grupper av närstående företag, med flera produktionsenheter i unionen, utgjordes urvalet av sammanlagt nio individuella företag.

| (58) | En del berörda parter hävdade att de utvalda unionstillverkarna inte skulle anses som unionsindustrin, eftersom alla tre har närstående kinesiska tillverkare som tillverkar den berörda produkten. Undersökningen bekräftade att två av de tre utvalda unionstillverkarna mycket riktigt hade närstående kinesiska tillverkningsföretag. Trots dessa förbindelser, fann man emellertid att dessa två utvalda unionstillverkare inte alls uppträdde på ett sätt som skulle göra undersökningsresultaten opålitliga. De volymer som dessa unionstillverkare importerar från sina närstående företag i Kina är ganska obetydliga (mindre än 4 % av importen från Kina). Denna import kan dessutom anses som försumbar i förhållande till de berörda unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning och unionstillverkarna kan inte på något sätt ses som importörer, eftersom de helt klart är utpräglade glasfibertillverkare. Slutligen kan man konstatera att skadeindikatorerna för de berörda unionstillverkarna inte påverkades av denna begränsade import. Kommissionen anser därför att det inte finns någon grund för att undanta någon av de utvalda unionstillverkarna från definitionen av unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

En del berörda parter hävdade att de utvalda unionstillverkarna inte skulle anses som unionsindustrin, eftersom alla tre har närstående kinesiska tillverkare som tillverkar den berörda produkten. Undersökningen bekräftade att två av de tre utvalda unionstillverkarna mycket riktigt hade närstående kinesiska tillverkningsföretag. Trots dessa förbindelser, fann man emellertid att dessa två utvalda unionstillverkare inte alls uppträdde på ett sätt som skulle göra undersökningsresultaten opålitliga. De volymer som dessa unionstillverkare importerar från sina närstående företag i Kina är ganska obetydliga (mindre än 4 % av importen från Kina). Denna import kan dessutom anses som försumbar i förhållande till de berörda unionstillverkarnas sammanlagda tillverkning och unionstillverkarna kan inte på något sätt ses som importörer, eftersom de helt klart är utpräglade glasfibertillverkare. Slutligen kan man konstatera att skadeindikatorerna för de berörda unionstillverkarna inte påverkades av denna begränsade import. Kommissionen anser därför att det inte finns någon grund för att undanta någon av de utvalda unionstillverkarna från definitionen av unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

2.   Förbrukningen i unionen

| (59) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden, jämte importvolymerna till unionsmarknaden enligt Eurostats uppgifter. |
| --- | --- |

(59)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden, jämte importvolymerna till unionsmarknaden enligt Eurostats uppgifter.

| (60) | Förbrukningen i unionen minskade med 24 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Förbrukningen had emellertid ökat något under 2007 och första hälften av 2008.

  Tabell 1










  Förbrukningen i unionen |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Enheter (i ton) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| Index | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Förbrukningen i unionen minskade med 24 % mellan 2006 och undersökningsperioden. Förbrukningen had emellertid ökat något under 2007 och första hälften av 2008.

Tabell 1

Förbrukningen i unionen

2006

2007

2008

UP

Enheter (i ton)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

Index

100

106

105

76

3.   Import från det berörda landet

3.1.   Volymen dumpad import

| (61) | Importvolymerna till unionsmarknaden från Kina av den berörda produkten ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden Totalt sett ökade importen från Kina med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2006 och 2008 mer än fördubblades importen från Kina. Den minskade under undersökningsperioden jämfört med 2008, men minskningen (25 %) var mindre än nedgången i förbrukningen (28 %).

  Tabell 2










  Importen från Kina (volym) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | IP |
| Enheter (i ton) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| Index | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Importvolymerna till unionsmarknaden från Kina av den berörda produkten ökade väsentligt under skadeundersökningsperioden Totalt sett ökade importen från Kina med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2006 och 2008 mer än fördubblades importen från Kina. Den minskade under undersökningsperioden jämfört med 2008, men minskningen (25 %) var mindre än nedgången i förbrukningen (28 %).

Tabell 2

Importen från Kina (volym)

2006

2007

2008

IP

Enheter (i ton)

77 283

122 190

155 875

116 413

Index

100

158

202

151

3.2.   Marknadsandelen för den dumpade importen

| (62) | Marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fortsatte att öka under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina 15,6 %, vilket är nästan dubbelt så mycket som marknadsandelen 2006.

  Tabell 3










  Importen från Kina (marknadsandel) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Marknadsandel (i %) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| Index | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

Marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fortsatte att öka under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina 15,6 %, vilket är nästan dubbelt så mycket som marknadsandelen 2006.

Tabell 3

Importen från Kina (marknadsandel)

2006

2007

2008

UP

Marknadsandel (i %)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

Index

100

149

191

198

3.3.   Priser

a)   Prisutvecklingen

| (63) | Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från Kina, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen från Kina förblev i stort sett oförändrat under skadeundersökningsperioden. Detta kunde konstateras trots en betydande global prisökning på råvaror som används vid tillverkning av ändlösa glasfiberfilament under skadeundersökningsperioden (vilket också framgår av tabell 18).

  Tabell 4










  Importen från Kina (priser) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Genomsnittligt pris (euro per ton) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| Index | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Tabellen nedan visar det genomsnittliga priset på den dumpade importen från Kina, vid unionens gräns, före tull, enligt uppgifter från Eurostat. Det genomsnittliga priset på importen från Kina förblev i stort sett oförändrat under skadeundersökningsperioden. Detta kunde konstateras trots en betydande global prisökning på råvaror som används vid tillverkning av ändlösa glasfiberfilament under skadeundersökningsperioden (vilket också framgår av tabell 18).

Tabell 4

Importen från Kina (priser)

2006

2007

2008

UP

Genomsnittligt pris (euro per ton)

930

936

970

943

Index

100

101

104

101

b)   Prisunderskridande

| (64) | En jämförelse, modell för modell, gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I det syftet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder med de priser som tillämpades av de utvalda exporterande tillverkarna i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i handelsled och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(64)

En jämförelse, modell för modell, gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och de utvalda unionstillverkarnas försäljningspriser i unionen. I det syftet jämfördes de utvalda unionstillverkarnas priser till icke-närstående kunder med de priser som tillämpades av de utvalda exporterande tillverkarna i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i handelsled och kostnader efter importen.

| (65) | Jämförelsen visade att importen av den berörda produkten med ursprung i Kina under undersökningsperioden såldes i unionen till priser som underskred unionsindustrins priser med 23–39 %, uttryckt i procent av de senare. |
| --- | --- |

(65)

Jämförelsen visade att importen av den berörda produkten med ursprung i Kina under undersökningsperioden såldes i unionen till priser som underskred unionsindustrins priser med 23–39 %, uttryckt i procent av de senare.

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

4.1.   Inledande anmärkningar

| (66) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd. De uppgifter som redovisas nedan avser hela unionsindustrin i fråga om försäljning och marknadsandelar och de utvalda tillverkarna i fråga om alla övriga indikatorer. |
| --- | --- |

(66)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och indikatorer av betydelse för unionsindustrins tillstånd. De uppgifter som redovisas nedan avser hela unionsindustrin i fråga om försäljning och marknadsandelar och de utvalda tillverkarna i fråga om alla övriga indikatorer.

4.2.   Tillverkning

| (67) | Unionens produktionsvolymer förblev relativt oförändrade från 2006 till 2008, men de minskade kraftigt under undersökningsperioden.

  Tabell 5










  Unionsindustrins tillverkning |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Enheter (i ton) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| Index | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Unionens produktionsvolymer förblev relativt oförändrade från 2006 till 2008, men de minskade kraftigt under undersökningsperioden.

Tabell 5

Unionsindustrins tillverkning

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Enheter (i ton)

495 942

508 837

502 729

312 824

Index

100

103

101

63

4.3.   Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (68) | Unionsindustrins produktionskapacitet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 6










  Unionsindustrins produktionskapacitet |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Kapacitet (ton) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| Index | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Kapacitetsutnyttjande (i %) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Index | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Unionsindustrins produktionskapacitet utvecklades på följande sätt:

Tabell 6

Unionsindustrins produktionskapacitet

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Kapacitet (ton)

575 900

573 600

585 350

510 700

Index

100

100

102

89

Kapacitetsutnyttjande (i %)

86 %

89 %

86 %

61 %

Index

100

103

100

71

| (69) | Under undersökningsperioden minskade produktionskapaciteten. På grund av den prisnedgång och förlust av marknadsandelar som orsakades av den dumpade importen från Kina, var det flera produktionslinjer som avvecklades, tillfälligt stängdes eller förminskades. Trots minskningen i produktionskapacitet, sjönk kapacitetsutnyttjandet från 86 % till 61 %, det vill säga med 29 %. |
| --- | --- |

(69)

Under undersökningsperioden minskade produktionskapaciteten. På grund av den prisnedgång och förlust av marknadsandelar som orsakades av den dumpade importen från Kina, var det flera produktionslinjer som avvecklades, tillfälligt stängdes eller förminskades. Trots minskningen i produktionskapacitet, sjönk kapacitetsutnyttjandet från 86 % till 61 %, det vill säga med 29 %.

4.4.   Lager

| (70) | Tabellen nedan visar att lagren först minskade 2007, när förbrukningen stod på topp, för att sedan kraftigt öka 2008, på grund av den plötsliga nedgången i efterfrågan under det årets sista kvartal. Under undersökningsperioden var lagernivåerna åter mer normala.

  Tabell 7










  Unionsindustrins lager |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | Luxembourg |
| Enheter (i ton) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | Luxembourg |
| Index | 100 | 82 | 139 | Luxembourg |

(70)

Tabellen nedan visar att lagren först minskade 2007, när förbrukningen stod på topp, för att sedan kraftigt öka 2008, på grund av den plötsliga nedgången i efterfrågan under det årets sista kvartal. Under undersökningsperioden var lagernivåerna åter mer normala.

Tabell 7

Unionsindustrins lager

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

Luxembourg

Enheter (i ton)

88 968

73 018

123 910

Luxembourg

Index

100

82

139

Luxembourg

4.5.   Försäljningsvolym (totalt för unionsindustrin)

| (71) | Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på EU-marknaden, inklusive försäljningen för företagsinternt bruk, utvecklades på följande sätt:

  Tabell 8










  Unionsindustrins försäljningsvolym i EU |
| --- | --- |
| Alla unionstillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Enheter (i ton) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| Index | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Försäljningsvolymen för alla unionstillverkare på EU-marknaden, inklusive försäljningen för företagsinternt bruk, utvecklades på följande sätt:

Tabell 8

Unionsindustrins försäljningsvolym i EU

Alla unionstillverkare

2006

2007

2008

UP

Enheter (i ton)

737 818

743 784

706 746

520 064

Index

100

101

96

70

| (72) | Unionsindustrins försäljningsvolym gick som helhet ner med 30 %. Under 2007, när unionens förbrukning ökade med 6 % (se tabell 1 ovan), ökade unionsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten på unionsmarknaden med bara 1 %. Detta betyder att unionsindustrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under denna period. Därefter minskade unionsindustrins försäljningsvolym kraftigt 2008 och under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Unionsindustrins försäljningsvolym gick som helhet ner med 30 %. Under 2007, när unionens förbrukning ökade med 6 % (se tabell 1 ovan), ökade unionsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten på unionsmarknaden med bara 1 %. Detta betyder att unionsindustrin inte kunde dra nytta av den ökade förbrukningen under denna period. Därefter minskade unionsindustrins försäljningsvolym kraftigt 2008 och under undersökningsperioden.

4.6.   Marknadsandel (totalt för unionsindustrin)

| (73) | Unionsindustrins marknadsandel minskade kraftigt 2007 och 2008, men under undersökningsperioden skedde en viss återhämtning. Under skadeundersökningsperioden tappade emellertid unionsindustrin 5,6 procentenheter av sin marknadsandel, medan den dumpade importen från Kina nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden (se tabell 3 ovan).

  Tabell 9










  Unionsindustrins marknadsandel i EU |
| --- | --- |
| Alla unionstillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Marknadsandel i EU (i %) | 75,1 % | 71 % | 68,2 % | 69,5 % |
| Index | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Unionsindustrins marknadsandel minskade kraftigt 2007 och 2008, men under undersökningsperioden skedde en viss återhämtning. Under skadeundersökningsperioden tappade emellertid unionsindustrin 5,6 procentenheter av sin marknadsandel, medan den dumpade importen från Kina nästan fördubblades under skadeundersökningsperioden (se tabell 3 ovan).

Tabell 9

Unionsindustrins marknadsandel i EU

Alla unionstillverkare

2006

2007

2008

UP

Marknadsandel i EU (i %)

75,1 %

71 %

68,2 %

69,5 %

Index

100

95

91

93

4.7.   Försäljningspriser

| (74) | När det gäller de genomsnittliga försäljningspriserna, visar tabellen nedan att unionsindustrin inte har kunnat öka sina försäljningspriser till oberoende kunder under skadeundersökningsperioden. Tvärtom har de genomsnittliga försäljningspriserna minskat med 2 %, vilket är desto mer anmärkningsvärt eftersom råvarupriserna ökade. Unionsindustrin hade inte möjligheten att låta ökade råvarukostnader återspeglas i motsvarande höjningar av försäljningspriserna, på grund av det pristryck som utövades på unionsmarknaden av den dumpade importen från Kina.

  Tabell 10










  Unionsindustrins försäljning i EU (genomsnittliga priser) |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Euro/ton | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| Index | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

När det gäller de genomsnittliga försäljningspriserna, visar tabellen nedan att unionsindustrin inte har kunnat öka sina försäljningspriser till oberoende kunder under skadeundersökningsperioden. Tvärtom har de genomsnittliga försäljningspriserna minskat med 2 %, vilket är desto mer anmärkningsvärt eftersom råvarupriserna ökade. Unionsindustrin hade inte möjligheten att låta ökade råvarukostnader återspeglas i motsvarande höjningar av försäljningspriserna, på grund av det pristryck som utövades på unionsmarknaden av den dumpade importen från Kina.

Tabell 10

Unionsindustrins försäljning i EU (genomsnittliga priser)

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Euro/ton

1 179

1 166

1 192

1 159

Index

100

99

101

98

4.8.   Sysselsättning

| (75) | Unionstillverkarnas sysselsättningsnivå visar att unionsindustrin rationaliserade tillverkningen under skadeundersökningsperioden, i syfte att minska tillverkningskostnaderna och kompensera för de höjda råvarupriserna. Antalet anställda minskade med 20 procentenheter under hela perioden, med en minskning på 15 procentenheter koncentrerad till perioden mellan 2007 och undersökningsperioden.

  Tabell 11










  Sysselsättning i unionsindustrin |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Antal anställda | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| Index | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Unionstillverkarnas sysselsättningsnivå visar att unionsindustrin rationaliserade tillverkningen under skadeundersökningsperioden, i syfte att minska tillverkningskostnaderna och kompensera för de höjda råvarupriserna. Antalet anställda minskade med 20 procentenheter under hela perioden, med en minskning på 15 procentenheter koncentrerad till perioden mellan 2007 och undersökningsperioden.

Tabell 11

Sysselsättning i unionsindustrin

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Antal anställda

4 114

3 890

3 705

3 302

Index

100

95

90

80

4.9.   Produktivitet

| (76) | Till följd av unionsindustrins ansträngningar (se föregående skäl), ökade produktiviteten i unionstillverkarnas arbetsstyrka kraftigt under 2007 och 2008. Denna positiva utveckling vände under undersökningsperioden och resulterade i en sammanlagd förlust av produktivitet på 21 % under skadeundersökningsperioden. Nedgången i produktivitet berodde delvis på den kraftigt minskade efterfrågan och delvis på den dumpade importen från Kina, som kraftigt underskred unionsindustrins priser, vilket ledde till en betydande minskning av tillverkningen och således till en ökning av sysselsättningen per tillverkad enhet glasfiber.

  Tabell 12










  Unionsindustrins produktivitet |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Ton/anställd | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Index | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

Till följd av unionsindustrins ansträngningar (se föregående skäl), ökade produktiviteten i unionstillverkarnas arbetsstyrka kraftigt under 2007 och 2008. Denna positiva utveckling vände under undersökningsperioden och resulterade i en sammanlagd förlust av produktivitet på 21 % under skadeundersökningsperioden. Nedgången i produktivitet berodde delvis på den kraftigt minskade efterfrågan och delvis på den dumpade importen från Kina, som kraftigt underskred unionsindustrins priser, vilket ledde till en betydande minskning av tillverkningen och således till en ökning av sysselsättningen per tillverkad enhet glasfiber.

Tabell 12

Unionsindustrins produktivitet

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Ton/anställd

121

131

136

95

Index

100

108

113

79

4.10.   Löner

| (77) | Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaderna. Tabellen nedan visar att den genomsnittliga årslönen ökade under 2007 och 2008, men minskade under undersökningsperioden. Under hela perioden gick arbetskraftskostnaderna per enhet ner med 3 %. Denna tendens skulle ha blivit ännu tydligare om avgångsvederlagen hade dragits av från beloppen.

  Tabell 13










  Arbetskraftskostnader i unionsindustrin |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Årslöner (i euro) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Index | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

Under skadeundersökningsperioden lyckades unionsindustrin kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaderna. Tabellen nedan visar att den genomsnittliga årslönen ökade under 2007 och 2008, men minskade under undersökningsperioden. Under hela perioden gick arbetskraftskostnaderna per enhet ner med 3 %. Denna tendens skulle ha blivit ännu tydligare om avgångsvederlagen hade dragits av från beloppen.

Tabell 13

Arbetskraftskostnader i unionsindustrin

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Årslöner (i euro)

42 649

43 257

43 991

41 394

Index

100

101

103

97

4.11.   Lönsamhet och räntabilitet

| (78) | Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt av försäljningen av den likadana produkten uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. När man fastställde unionstillverkarnas lönsamhet, rättades de kontrollerade uppgifterna för att man skulle undvika att analysen påverkades av extraordinära företagsspecifika angelägenheter som fått en oproportionerligt stor påverkan på dessa företags vinstsiffror under en viss period. Efter dessa justeringar, utvecklades de utvalda tillverkarnas lönsamhet och räntabilitet knutna till försäljningen av den likadana produkten i unionen på följande sätt:

  Tabell 14










  Lönsamhet och räntabilitet i unionsindustrin |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Nettovinst (i procent av omsättningen) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| Räntabilitet | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

Unionsindustrins lönsamhet fastställdes genom att nettovinsten före skatt av försäljningen av den likadana produkten uttrycktes i procent av omsättningen av denna försäljning. När man fastställde unionstillverkarnas lönsamhet, rättades de kontrollerade uppgifterna för att man skulle undvika att analysen påverkades av extraordinära företagsspecifika angelägenheter som fått en oproportionerligt stor påverkan på dessa företags vinstsiffror under en viss period. Efter dessa justeringar, utvecklades de utvalda tillverkarnas lönsamhet och räntabilitet knutna till försäljningen av den likadana produkten i unionen på följande sätt:

Tabell 14

Lönsamhet och räntabilitet i unionsindustrin

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Nettovinst (i procent av omsättningen)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

Räntabilitet

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | Såsom framgår av tabellen kunde unionsindustrin uppnå begränsade vinstnivåer under större delen av skadeundersökningsperioden, med vissa undantag under 2007, när den genomsnittliga lönsamhetsnivån nådde upp till 4,7 %. Vinsterna vändes till mycket stora förluster under undersökningsperioden, då de genomsnittliga förlusterna blev hela 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Såsom framgår av tabellen kunde unionsindustrin uppnå begränsade vinstnivåer under större delen av skadeundersökningsperioden, med vissa undantag under 2007, när den genomsnittliga lönsamhetsnivån nådde upp till 4,7 %. Vinsterna vändes till mycket stora förluster under undersökningsperioden, då de genomsnittliga förlusterna blev hela 15 %.

| (80) | När det gäller räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, verkar den ha följt lönsamhetstrenden i stort. Räntabiliteten verkar överlag ha förblivit ganska begränsad under hela skadeundersökningsperioden, med undantag av 2007. Under undersökningsperioden sjönk sedan unionsindustrins genomsnittliga räntabilitet till -16,8 %. |
| --- | --- |

(80)

När det gäller räntabiliteten, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, verkar den ha följt lönsamhetstrenden i stort. Räntabiliteten verkar överlag ha förblivit ganska begränsad under hela skadeundersökningsperioden, med undantag av 2007. Under undersökningsperioden sjönk sedan unionsindustrins genomsnittliga räntabilitet till -16,8 %.

| (81) | Denna bräckliga ekonomiska situation uppstod trots den ökade förbrukningen under perioden 2006–2008 (se skäl 60 ovan), och trots unionsindustrins ansträngningar att rationalisera produktionskostnaderna (se skäl 76–77 ovan). Under skadeundersökningsperioden påverkade de starkt ökande volymerna dumpad lågprisimport från Kina unionsindustrins försäljningsvolymer och resulterade i en betydande prisnedgång. Dessa faktorer har påverkat unionsindustrins ekonomiska situation. Detta illustreras bäst av den drastiska förlusten på 15 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Denna bräckliga ekonomiska situation uppstod trots den ökade förbrukningen under perioden 2006–2008 (se skäl 60 ovan), och trots unionsindustrins ansträngningar att rationalisera produktionskostnaderna (se skäl 76–77 ovan). Under skadeundersökningsperioden påverkade de starkt ökande volymerna dumpad lågprisimport från Kina unionsindustrins försäljningsvolymer och resulterade i en betydande prisnedgång. Dessa faktorer har påverkat unionsindustrins ekonomiska situation. Detta illustreras bäst av den drastiska förlusten på 15 % under undersökningsperioden.

4.12.   Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (82) | Kassaflödet (netto) från den operationella verksamheten utvecklades på följande sätt:

  Tabell 15










  Unionsindustrins kassaflöde |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Kassaflöde (i euro) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Index | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

Kassaflödet (netto) från den operationella verksamheten utvecklades på följande sätt:

Tabell 15

Unionsindustrins kassaflöde

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Kassaflöde (i euro)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Index

100

50

22

–64

| (83) | Tabellen ovan bekräftar unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation under perioden 2006–2008 och den drastiska försämringen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Tabellen ovan bekräftar unionsindustrins bräckliga ekonomiska situation under perioden 2006–2008 och den drastiska försämringen under undersökningsperioden.

4.13.   Investeringar

| (84) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades de utvalda tillverkarnas investeringar på följande sätt:

  Tabell 16










  Unionsindustrins investeringar |
| --- | --- |
| Utvalda tillverkare | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Nettoinvesteringar (i euro) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Index | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades de utvalda tillverkarnas investeringar på följande sätt:

Tabell 16

Unionsindustrins investeringar

Utvalda tillverkare

2006

2007

2008

UP

Nettoinvesteringar (i euro)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Index

100

52

109

71

| (85) | Under de goda åren 2006 och 2008, var investeringsnivån ganska hög för att en renovering av ugnar skulle kunna ske. I denna kapitalintensiva industri måste ugnarna renoveras vart sjunde till tionde år och kostnaden för att renovera en ugn kan uppgå till 8–13 miljoner euro (intervallet uppges av konfidentialitetsskäl). En god del av de andra mer strukturella höga investeringskostnaderna har att göra med förbrukningen av legeringar från ledningsanslutningarna och den påföljande renoveringen av legeringarna. |
| --- | --- |

(85)

Under de goda åren 2006 och 2008, var investeringsnivån ganska hög för att en renovering av ugnar skulle kunna ske. I denna kapitalintensiva industri måste ugnarna renoveras vart sjunde till tionde år och kostnaden för att renovera en ugn kan uppgå till 8–13 miljoner euro (intervallet uppges av konfidentialitetsskäl). En god del av de andra mer strukturella höga investeringskostnaderna har att göra med förbrukningen av legeringar från ledningsanslutningarna och den påföljande renoveringen av legeringarna.

4.14.   Den nuvarande dumpningsmarginalens storlek

| (86) | Dumpningsmarginalerna för importen från Kina (såsom anges i skäl 55) är mycket höga. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(86)

Dumpningsmarginalerna för importen från Kina (såsom anges i skäl 55) är mycket höga. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan effekten av dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

5.   Slutsats om skada

| (87) | Trots unionsindustrins ansträngningar för att förbättra sin konkurrenskraft, utvecklades de flesta skadeindikatorer för unionsindustrin negativt under skadeundersökningsperioden. Detta är särskilt märkbart vid en analys av de indikatorer som gäller unionsindustrins ekonomiska resultat, särskilt räntabiliteten, kassaflödet och lönsamheten, som alla utvecklades drastiskt. Indikatorerna som gäller produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolymer och marknadsandelar visade också på en klart vikande trend. |
| --- | --- |

(87)

Trots unionsindustrins ansträngningar för att förbättra sin konkurrenskraft, utvecklades de flesta skadeindikatorer för unionsindustrin negativt under skadeundersökningsperioden. Detta är särskilt märkbart vid en analys av de indikatorer som gäller unionsindustrins ekonomiska resultat, särskilt räntabiliteten, kassaflödet och lönsamheten, som alla utvecklades drastiskt. Indikatorerna som gäller produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolymer och marknadsandelar visade också på en klart vikande trend.

| (88) | Samtidigt underskred glasfiberimporten från Kina unionsindustrins priser med upp tilll 39 % under undersökningsperioden och unionsindustrin förlorade 5 procentenheter av sin marknadsandel på mindre än fyra år. |
| --- | --- |

(88)

Samtidigt underskred glasfiberimporten från Kina unionsindustrins priser med upp tilll 39 % under undersökningsperioden och unionsindustrin förlorade 5 procentenheter av sin marknadsandel på mindre än fyra år.

| (89) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen preliminärt slutsatsen att unionsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

E.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (90) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(90)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen har vållat unionsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade unionsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Den dumpade importens verkningar

| (91) | Mellan 2006 och undersökningsperioden ökade volymen dumpad import av den berörda produkten med 51 %, vilket resulterade i att den ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden med 98 %, från 7,9 % till 15,6 %. |
| --- | --- |

(91)

Mellan 2006 och undersökningsperioden ökade volymen dumpad import av den berörda produkten med 51 %, vilket resulterade i att den ökade sin marknadsandel på unionsmarknaden med 98 %, från 7,9 % till 15,6 %.

| (92) | Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från Kina under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 5,6 procentenheter av sin marknadsandel och dess försäljningspriser minskade med 2 % beroende på det tryck som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökade produktionskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till låga lönsamhetsnivåer, som under undersökningsperioden blev negativa. |
| --- | --- |

(92)

Ökningen av den dumpade importen av den berörda produkten från Kina under skadeundersökningsperioden sammanföll med en nedåtgående trend för de flesta skadeindikatorerna för unionsindustrin. Unionsindustrin tappade 5,6 procentenheter av sin marknadsandel och dess försäljningspriser minskade med 2 % beroende på det tryck som den dumpade lågprisimporten utövade på unionsmarknaden. Det betydande prisunderskridandet hindrade unionsindustrin från att i tillräcklig utsträckning överföra de ökade produktionskostnaderna till försäljningspriserna, vilket ledde till låga lönsamhetsnivåer, som under undersökningsperioden blev negativa.

| (93) | Det är också anmärkningsvärt att marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fortsatte att öka även under undersökningsperioden. Med andra ord (se även skäl 62 ovan) minskade volymen dumpad import från Kina i lägre takt än förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(93)

Det är också anmärkningsvärt att marknadsandelen för den dumpade importen från Kina fortsatte att öka även under undersökningsperioden. Med andra ord (se även skäl 62 ovan) minskade volymen dumpad import från Kina i lägre takt än förbrukningen i unionen.

| (94) | Vissa berörda parter hävdade att det inte finns något orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som drabbade unionsindustrin. Ett av argumenten beträffande detta var att prisskillnaden mellan de kinesiska priserna och unionsindustrins priser var ganska konstant under hela skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins lönsamhet fluktuerade under samma period. I detta sammanhang måste man minnas att det inte bara är prisnivån, utan också volymen på den dumpade lågprisimporten, som har lett till ett starkt tryck på unionsindustrins försäljningspriser. Även om andra faktorer också kan ha spelat en roll när det gäller unionsindustrins försämrade situation, som alltså i viss mån även påverkat unionsindustrins lönsamhetsutveckling, kan detta inte på något sätt ha dämpat påverkan från den dumpade importen från Kina, vilken konstant underskred unionsindustrins priser, särskilt som denna skedde i en ganska jämn takt, trots förändringar på marknaden såsom ökad eller minskad förbrukning eller utveckling av råvarupriserna. |
| --- | --- |

(94)

Vissa berörda parter hävdade att det inte finns något orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som drabbade unionsindustrin. Ett av argumenten beträffande detta var att prisskillnaden mellan de kinesiska priserna och unionsindustrins priser var ganska konstant under hela skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins lönsamhet fluktuerade under samma period. I detta sammanhang måste man minnas att det inte bara är prisnivån, utan också volymen på den dumpade lågprisimporten, som har lett till ett starkt tryck på unionsindustrins försäljningspriser. Även om andra faktorer också kan ha spelat en roll när det gäller unionsindustrins försämrade situation, som alltså i viss mån även påverkat unionsindustrins lönsamhetsutveckling, kan detta inte på något sätt ha dämpat påverkan från den dumpade importen från Kina, vilken konstant underskred unionsindustrins priser, särskilt som denna skedde i en ganska jämn takt, trots förändringar på marknaden såsom ökad eller minskad förbrukning eller utveckling av råvarupriserna.

| (95) | Ett liknande argument har lagts fram rörande den påstådda bristen på samband mellan unionsindustrins lönsamhetssiffror och utvecklingen av dess marknadsandel. Det stämmer till exempel att unionsindustrins lönsamhetsnivåer tillfälligt förbättrades 2006–2007, trots fallet i marknadsandelar. Detta berodde delvis på förbättrade villkor på unionsmarknaden under år 2007 (se den ökning av unionens förbrukning på 6 %, som omnämns i skäl 60 ovan). Vad som är viktigare är emellertid att unionsindustrin under åren 2006–2007 inriktade sig på en rationalisering av produktionen genom minskade tillverkningskostnader, vilket också fick en påverkan på dess lönsamhetsnivåer. Ett annat exempel är att unionsindustrins marknadsandel mellan 2008 och undersökningsperioden ökade något, medan dess lönsamhetsnivå uppvisade en kraftig förlust på 15 %. Under samma period kunde emellertid den dumpade importen från Kina också öka sin marknadsandel, eftersom försäljningspriserna i unionen fortfarande underskreds. Detta ledde till den mycket stora förlust som drabbade unionsindustrin. Båda de exempel som nämns ovan visar att man inte kan ta hänsyn till en eller två separata indikatorer när man mäter den dumpade importens inverkan på unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(95)

Ett liknande argument har lagts fram rörande den påstådda bristen på samband mellan unionsindustrins lönsamhetssiffror och utvecklingen av dess marknadsandel. Det stämmer till exempel att unionsindustrins lönsamhetsnivåer tillfälligt förbättrades 2006–2007, trots fallet i marknadsandelar. Detta berodde delvis på förbättrade villkor på unionsmarknaden under år 2007 (se den ökning av unionens förbrukning på 6 %, som omnämns i skäl 60 ovan). Vad som är viktigare är emellertid att unionsindustrin under åren 2006–2007 inriktade sig på en rationalisering av produktionen genom minskade tillverkningskostnader, vilket också fick en påverkan på dess lönsamhetsnivåer. Ett annat exempel är att unionsindustrins marknadsandel mellan 2008 och undersökningsperioden ökade något, medan dess lönsamhetsnivå uppvisade en kraftig förlust på 15 %. Under samma period kunde emellertid den dumpade importen från Kina också öka sin marknadsandel, eftersom försäljningspriserna i unionen fortfarande underskreds. Detta ledde till den mycket stora förlust som drabbade unionsindustrin. Båda de exempel som nämns ovan visar att man inte kan ta hänsyn till en eller två separata indikatorer när man mäter den dumpade importens inverkan på unionsindustrins tillstånd.

| (96) | Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Kina som kom in på unionsmarknaden i stora och ständigt ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, hade en påtagligt negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(96)

Utifrån detta dras preliminärt slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från Kina som kom in på unionsmarknaden i stora och ständigt ökande volymer, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden, hade en påtagligt negativ inverkan på unionsindustrins ekonomiska situation.

3.   Andra faktorers inverkan

3.1.   Import från tredjeländer

| (97) | Under skadeundersökningsperioden var importen från andra tredjeländer begränsad. Den totala marknadsandelen import från andra länder än Kina har minskat med 2 procentenheter, från 17 % till 15 %. Den nästa största importkällan, Norge, hade en marknadsandel på 3,3 % under undersökningsperioden. Turkiet hade en marknadsandel på 2,5 % under undersökningsperioden, och den fjärde största importkällan, USA, hade en marknadsandel på mindre än 2 % under undersökningsperioden.

  Tabell 17











  Import från andra länder |
| --- | --- |
| Land | | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Norge | Volym (i ton) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| Marknadsandel (i %) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Turkiet | Volym (i ton) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| Marknadsandel (i %) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| USA | Volym (i ton) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| Marknadsandel (i %) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malaysia | Volym (i ton) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| Marknadsandel (i %) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Taiwan | Volym (i ton) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| Marknadsandel (i %) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| Indien | Volym (i ton) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| Marknadsandel (i %) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Republiken Korea | Volym (i ton) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| Marknadsandel (i %) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Japan | Volym (i ton) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| Marknadsandel (i %) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Mexiko | Volym (i ton) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| Marknadsandel (i %) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Kanada | Volym (i ton) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| Marknadsandel (i %) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| Övriga länder | Volym (i ton) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| Marknadsandel (i %) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| Genomsnittligt pris (i euro) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

Under skadeundersökningsperioden var importen från andra tredjeländer begränsad. Den totala marknadsandelen import från andra länder än Kina har minskat med 2 procentenheter, från 17 % till 15 %. Den nästa största importkällan, Norge, hade en marknadsandel på 3,3 % under undersökningsperioden. Turkiet hade en marknadsandel på 2,5 % under undersökningsperioden, och den fjärde största importkällan, USA, hade en marknadsandel på mindre än 2 % under undersökningsperioden.

Tabell 17

Import från andra länder

Land

2006

2007

2008

UP

Norge

Volym (i ton)

34 990

28 834

35 410

24 993

Marknadsandel (i %)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 254

1 412

1 360

1 256

Turkiet

Volym (i ton)

28 981

25 035

20 658

18 874

Marknadsandel (i %)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 097

1 155

1 202

1 077

USA

Volym (i ton)

22 921

24 246

20 447

13 569

Marknadsandel (i %)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

Genomsnittligt pris (i euro)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malaysia

Volym (i ton)

9 541

25 569

35 200

12 601

Marknadsandel (i %)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

Genomsnittligt pris (i euro)

979

1 019

1 022

1 025

Taiwan

Volym (i ton)

19 318

18 150

14 655

11 285

Marknadsandel (i %)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 193

1 146

1 069

975

Indien

Volym (i ton)

4 365

11 231

3 757

5 361

Marknadsandel (i %)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 308

1 232

1 315

1 240

Republiken Korea

Volym (i ton)

7 959

5 974

13 934

5 116

Marknadsandel (i %)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 430

1 607

894

1 004

Japan

Volym (i ton)

21 671

10 727

11 174

4 609

Marknadsandel (i %)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 197

1 315

1 401

1 804

Mexiko

Volym (i ton)

4 894

9 713

7 226

3 689

Marknadsandel (i %)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 488

1 204

1 289

1 359

Kanada

Volym (i ton)

4 136

3 309

2 196

2 244

Marknadsandel (i %)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 303

2 025

1 761

2 146

Övriga länder

Volym (i ton)

8 954

14 848

8 519

9 227

Marknadsandel (i %)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

Genomsnittligt pris (i euro)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | Ovanstående tabell, som grundas på uppgifter från Eurostat, visar också att den genomsnittliga prisnivån vid unionens gräns på denna import i allmänhet är mycket högre än priserna på importen från Kina (se sammanfattningen i skäl 63 ovan). När man jämför prisuppgifterna från Eurostat med unionsindustrins försäljningspriser (se skäl 74 ovan), verkar det som om importen från Turkiet underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden. Importen från Turkiet under undersökningsperioden stod emellertid för en marknadsandel på bara 2,5 % och det är lägre än Turkiets marknadsandel 2006. Priserna på denna import låg dessutom konstant högt över priserna på importen från Kina och överskred dessa med 14–23 %. Priserna på importen från Malaysia, Taiwan och Republiken Korea verkar också ligga under unionsindustrins priser, men deras marknadsandelar är små och minskar dessutom. Importen från Turkiet, Malaysia, Taiwan och Republiken Korea, eller från andra tredjeländer, ansågs inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrins situation. Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade import som konstaterats och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(98)

Ovanstående tabell, som grundas på uppgifter från Eurostat, visar också att den genomsnittliga prisnivån vid unionens gräns på denna import i allmänhet är mycket högre än priserna på importen från Kina (se sammanfattningen i skäl 63 ovan). När man jämför prisuppgifterna från Eurostat med unionsindustrins försäljningspriser (se skäl 74 ovan), verkar det som om importen från Turkiet underskred unionsindustrins priser under undersökningsperioden. Importen från Turkiet under undersökningsperioden stod emellertid för en marknadsandel på bara 2,5 % och det är lägre än Turkiets marknadsandel 2006. Priserna på denna import låg dessutom konstant högt över priserna på importen från Kina och överskred dessa med 14–23 %. Priserna på importen från Malaysia, Taiwan och Republiken Korea verkar också ligga under unionsindustrins priser, men deras marknadsandelar är små och minskar dessutom. Importen från Turkiet, Malaysia, Taiwan och Republiken Korea, eller från andra tredjeländer, ansågs inte ha haft någon negativ inverkan på unionsindustrins situation. Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att importen från andra tredjeländer inte kunde bryta orsakssambandet mellan den dumpade import som konstaterats och den väsentliga skada som unionsindustrin lidit.

3.2.   Den ekonomiska krisens inverkan

| (99) | Flera berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakats av den ekonomiska krisen, som lett till en kraftig nedgång i efterfrågan. |
| --- | --- |

(99)

Flera berörda parter hävdade att den skada som unionsindustrin lidit orsakats av den ekonomiska krisen, som lett till en kraftig nedgång i efterfrågan.

| (100) | En stor nedgång i unionens förbrukning kunde mycket riktigt observeras mellan 2008 och undersökningsperioden (se skäl 60 ovan). Denna nedgång uppgick till 28 % och anses ha orsakats av den ekonomiska kris som drabbade unionen under denna period. De flesta av de sektorer som använder den undersökta produkten (bilindustri, vindkraft, byggnation etc.) påverkades allvarligt av krisen och detta resulterade i en nedgång i efterfrågan på glasfiber. |
| --- | --- |

(100)

En stor nedgång i unionens förbrukning kunde mycket riktigt observeras mellan 2008 och undersökningsperioden (se skäl 60 ovan). Denna nedgång uppgick till 28 % och anses ha orsakats av den ekonomiska kris som drabbade unionen under denna period. De flesta av de sektorer som använder den undersökta produkten (bilindustri, vindkraft, byggnation etc.) påverkades allvarligt av krisen och detta resulterade i en nedgång i efterfrågan på glasfiber.

| (101) | Den negativa effekten av den ekonomiska nedgången och den minskade efterfrågan förvärrades dock av den ökade dumpade importen från Kina, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser. Så även om man kan anse att den ekonomiska krisen bidrog till skadan under undersökningsperioden, kan detta inte på något sätt minska de skadliga negativa effekterna av lågt prissatt dumpad import från Kina på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden. Även i en situation med minskande försäljning skulle unionsindustrin ha kunnat upprätthålla en godtagbar nivå på volymer och priser och därigenom kunnat begränsa de negativa effekterna av den minskade förbrukningen. Detta skulle ändå bara ha varit möjligt utan illojal konkurrens från den dumpade lågprisimporten på marknaden. Vidare får man anse att den dumpade importen från Kina, som avsevärt underskred unionens försäljningspriser under undersökningsperioden, gjorde ännu större skada under en period av ekonomisk kris. |
| --- | --- |

(101)

Den negativa effekten av den ekonomiska nedgången och den minskade efterfrågan förvärrades dock av den ökade dumpade importen från Kina, till priser som avsevärt underskred unionsindustrins priser. Så även om man kan anse att den ekonomiska krisen bidrog till skadan under undersökningsperioden, kan detta inte på något sätt minska de skadliga negativa effekterna av lågt prissatt dumpad import från Kina på unionsmarknaden under hela skadeundersökningsperioden. Även i en situation med minskande försäljning skulle unionsindustrin ha kunnat upprätthålla en godtagbar nivå på volymer och priser och därigenom kunnat begränsa de negativa effekterna av den minskade förbrukningen. Detta skulle ändå bara ha varit möjligt utan illojal konkurrens från den dumpade lågprisimporten på marknaden. Vidare får man anse att den dumpade importen från Kina, som avsevärt underskred unionens försäljningspriser under undersökningsperioden, gjorde ännu större skada under en period av ekonomisk kris.

| (102) | På grund av dessa omständigheter kan den ekonomiska krisen inte anses vara en möjlig orsak som bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin led och den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(102)

På grund av dessa omständigheter kan den ekonomiska krisen inte anses vara en möjlig orsak som bryter orsakssambandet mellan den skada som unionsindustrin led och den dumpade importen från Kina.

3.3.   Utvecklingen av de kinesiska importvolymerna och unionsindustrins ekonomiska situation

| (103) | Vissa berörda parter hävdade att det inte finns något orsakssamband mellan den dumpade importen och unionsindustrins ekonomiska situation, eftersom unionsindustrin hade den högsta räntabiliteten under de år när importvolymerna från Kina av den berörda produkten var som störst och sina sämsta resultat när importen från Kina sjönk till sin lägsta nivå under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(103)

Vissa berörda parter hävdade att det inte finns något orsakssamband mellan den dumpade importen och unionsindustrins ekonomiska situation, eftersom unionsindustrin hade den högsta räntabiliteten under de år när importvolymerna från Kina av den berörda produkten var som störst och sina sämsta resultat när importen från Kina sjönk till sin lägsta nivå under skadeundersökningsperioden.

| (104) | Härvidlag ska det först och främst noteras att utvecklingen av förbrukningen, särskilt den ekonomiska nedgången under undersökningsperioden, definitivt påverkade både importvolymen från Kina och unionsindustrins ekonomiska situation, eftersom krisen var av global karaktär. |
| --- | --- |

(104)

Härvidlag ska det först och främst noteras att utvecklingen av förbrukningen, särskilt den ekonomiska nedgången under undersökningsperioden, definitivt påverkade både importvolymen från Kina och unionsindustrins ekonomiska situation, eftersom krisen var av global karaktär.

| (105) | Såsom redan nämnts ovan underskred den dumpade importen från Kina i hög grad unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden, det vill säga under den ekonomiska krisen. Till detta tillkom det faktum att de exporterande tillverkarna från Kina lyckades med att i viss mån öka sin marknadsandel även under den ekonomiska krisen, medan unionsindustrin gjorde allvarliga förluster beroende på att de inte kunde sälja till mer gynnsamma priser. |
| --- | --- |

(105)

Såsom redan nämnts ovan underskred den dumpade importen från Kina i hög grad unionsindustrins försäljningspriser under undersökningsperioden, det vill säga under den ekonomiska krisen. Till detta tillkom det faktum att de exporterande tillverkarna från Kina lyckades med att i viss mån öka sin marknadsandel även under den ekonomiska krisen, medan unionsindustrin gjorde allvarliga förluster beroende på att de inte kunde sälja till mer gynnsamma priser.

| (106) | Det får förvisso anses att det ovan nämnda prisunderskridandet tillsammans med den ökande marknadsandelen dumpad import från Kina har orsakat unionsindustrin ännu mer skada än vad som skulle varit fallet under en period utan den instabila förbrukningen till följd av den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(106)

Det får förvisso anses att det ovan nämnda prisunderskridandet tillsammans med den ökande marknadsandelen dumpad import från Kina har orsakat unionsindustrin ännu mer skada än vad som skulle varit fallet under en period utan den instabila förbrukningen till följd av den ekonomiska krisen.

| (107) | Mot denna bakgrund kan man inte på något sätt dra slutsatsen att jämförelsen av tendenserna när det gäller den dumpade importen från Kina och unionsindustrins ekonomiska resultat skulle kunna tolkas som en faktor som bryter orsakssambandet mellan effekterna av den dumpade importen och den skada som drabbade unionsindustrin. |
| --- | --- |

(107)

Mot denna bakgrund kan man inte på något sätt dra slutsatsen att jämförelsen av tendenserna när det gäller den dumpade importen från Kina och unionsindustrins ekonomiska resultat skulle kunna tolkas som en faktor som bryter orsakssambandet mellan effekterna av den dumpade importen och den skada som drabbade unionsindustrin.

3.4.   Unionsindustrin minskade exportförsäljning och/eller företagsintern användning

| (108) | Det hävdades av vissa berörda parter att försämringen av unionsindustrins lönsamhet orsakades av den minskade exportförsäljningen eller den minskade tillverkningen för företagsintern användning snarare än den minskade försäljningen inom unionen. Härvidlag bör det för det första erinras om att, med undantag av försäljningsvolymerna, har alla skadeindikatorer, inklusive lönsamheten, bedömts utifrån försäljningen till icke-närstående kunder på unionsmarknaden. Med andra ord har varken exportförsäljningen eller försäljningen för företagsintern användning tagits med i beräkningarna. För det andra stämmer det att volymerna exportförsäljning minskade i en något snabbare takt än försäljningen i unionen gjorde, men detta gäller inte tillverkningen för företagsintern användning som under hela skadeundersökningsperioden utgjorde mellan 22,4 % och 24,4 % av unionens sammanlagda försäljning. Med tanke på vikten av exportförsäljningen i förhållande till unionsindustrins försäljning i EU (som fluktuerade mellan 10 % och 14 % under hela skadeundersökningsperioden), kan denna försäljning inte anses så viktig att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som drabbade unionsindustrin. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(108)

Det hävdades av vissa berörda parter att försämringen av unionsindustrins lönsamhet orsakades av den minskade exportförsäljningen eller den minskade tillverkningen för företagsintern användning snarare än den minskade försäljningen inom unionen. Härvidlag bör det för det första erinras om att, med undantag av försäljningsvolymerna, har alla skadeindikatorer, inklusive lönsamheten, bedömts utifrån försäljningen till icke-närstående kunder på unionsmarknaden. Med andra ord har varken exportförsäljningen eller försäljningen för företagsintern användning tagits med i beräkningarna. För det andra stämmer det att volymerna exportförsäljning minskade i en något snabbare takt än försäljningen i unionen gjorde, men detta gäller inte tillverkningen för företagsintern användning som under hela skadeundersökningsperioden utgjorde mellan 22,4 % och 24,4 % av unionens sammanlagda försäljning. Med tanke på vikten av exportförsäljningen i förhållande till unionsindustrins försäljning i EU (som fluktuerade mellan 10 % och 14 % under hela skadeundersökningsperioden), kan denna försäljning inte anses så viktig att den bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den skada som drabbade unionsindustrin. Detta argument avvisas därför.

3.5.   Unionsindustrins ökade kapacitet och ökade produktionskostnader

| (109) | Det hävdades av en berörd part att försämringen av unionsindustrins situation berodde på ett felaktigt beslut att öka kapaciteten. Härvidlag ska det först och främst sägas att glasfibermarknaden i flera år varit en växande marknad och att beslutet att öka kapaciteten vid vissa anläggningar inte kan ses som oförnuftig företagsplanering i en situation med ökande förbrukning. Det ska dessutom noteras att unionsindustrins kapacitet på det hela taget minskade under skadeundersökningsperioden (se skäl 69 ovan). |
| --- | --- |

(109)

Det hävdades av en berörd part att försämringen av unionsindustrins situation berodde på ett felaktigt beslut att öka kapaciteten. Härvidlag ska det först och främst sägas att glasfibermarknaden i flera år varit en växande marknad och att beslutet att öka kapaciteten vid vissa anläggningar inte kan ses som oförnuftig företagsplanering i en situation med ökande förbrukning. Det ska dessutom noteras att unionsindustrins kapacitet på det hela taget minskade under skadeundersökningsperioden (se skäl 69 ovan).

| (110) | Man måste hur som helst notera att unionsindustrin lyckades minska kostnaderna per enhet för de viktigaste råvarorna, trots de ökade råvarupriserna under skadeundersökningsperioden.

  Tabell 18










  Kostnader för råvaror och kostnader per tillverkad enhet glasfiber |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | UP |
| Pris per ton råvara (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| Råvarukostnad per ton glasfiber (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

Man måste hur som helst notera att unionsindustrin lyckades minska kostnaderna per enhet för de viktigaste råvarorna, trots de ökade råvarupriserna under skadeundersökningsperioden.

Tabell 18

Kostnader för råvaror och kostnader per tillverkad enhet glasfiber

2006

2007

2008

UP

Pris per ton råvara (3)

100

106

104

102

Råvarukostnad per ton glasfiber (3)

100

99

97

94

| (111) | Den ovannämnda utvecklingen av kostnader för råvaror per tillverkad enhet glasfiber beror på investeringar som syftade till att öka effektiviteten och konkurrenskraften. Unionsindustrin har förvisso vidtagit flera åtgärder för att öka och rationalisera tillverkningsprocesserna och kostnaderna för insatsvaror under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

Den ovannämnda utvecklingen av kostnader för råvaror per tillverkad enhet glasfiber beror på investeringar som syftade till att öka effektiviteten och konkurrenskraften. Unionsindustrin har förvisso vidtagit flera åtgärder för att öka och rationalisera tillverkningsprocesserna och kostnaderna för insatsvaror under skadeundersökningsperioden.

| (112) | När det gäller arbetskraftskostnaderna (se skäl 75–77 ovan), minskade unionsindustrin antalet anställda med 20 % under skadeundersökningsperioden, medan de genomsnittliga lönerna gick ner, även om man inte räknar bort effekterna av de ganska stora avgångsvederlagen. |
| --- | --- |

(112)

När det gäller arbetskraftskostnaderna (se skäl 75–77 ovan), minskade unionsindustrin antalet anställda med 20 % under skadeundersökningsperioden, medan de genomsnittliga lönerna gick ner, även om man inte räknar bort effekterna av de ganska stora avgångsvederlagen.

| (113) | Av dessa skäl avvisas argumentet enligt vilket unionsindustrins försämrade situation i själva verket skulle ha orsakats av ökade tillverkningskostnader, möjligtvis beroende på ineffektivitet eller höga arbetskraftskostnader. |
| --- | --- |

(113)

Av dessa skäl avvisas argumentet enligt vilket unionsindustrins försämrade situation i själva verket skulle ha orsakats av ökade tillverkningskostnader, möjligtvis beroende på ineffektivitet eller höga arbetskraftskostnader.

3.6.   Den kinesiska dumpade importens konkurrenskraft och självförvållad skada genom de närstående kinesiska tillverkarna

| (114) | Det har hävdats att det är tillverkningens omfattning och den moderna tekniken som de kinesiska exportörerna använder som har orsakat skadan, snarare än dumpningen av den undersökta produkten. Men på det hela taget kan det fastställas att unionstillverkarna också har en storskalig tillverkning och moderna tillverkningsprocesser. |
| --- | --- |

(114)

Det har hävdats att det är tillverkningens omfattning och den moderna tekniken som de kinesiska exportörerna använder som har orsakat skadan, snarare än dumpningen av den undersökta produkten. Men på det hela taget kan det fastställas att unionstillverkarna också har en storskalig tillverkning och moderna tillverkningsprocesser.

| (115) | En berörd part hävdade att unionsindustrin kan ha åsamkat sig självförvållad skada genom importen från sina närstående kinesiska tillverkare. Härvidlag bör man notera att volymen av sådan dumpad import har varit mycket begränsad, både när det gäller unionsindustrins tillverkning och importen av den berörda produkten från Kina (se skäl 58 ovan). |
| --- | --- |

(115)

En berörd part hävdade att unionsindustrin kan ha åsamkat sig självförvållad skada genom importen från sina närstående kinesiska tillverkare. Härvidlag bör man notera att volymen av sådan dumpad import har varit mycket begränsad, både när det gäller unionsindustrins tillverkning och importen av den berörda produkten från Kina (se skäl 58 ovan).

| (116) | Varken bristande konkurrenskraft eller import från närstående kinesiska tillverkare skulle därför kunna anses som en faktor som bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den fastställda skadan. |
| --- | --- |

(116)

Varken bristande konkurrenskraft eller import från närstående kinesiska tillverkare skulle därför kunna anses som en faktor som bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen från Kina och den fastställda skadan.

4.   Slutsats om orsakssambandet

| (117) | Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen av glasfiber från Kina har ökat påtagligt när det gäller kvantiteter under skadeundersökningsperioden, vilket successivt har urholkat unionsindustrins marknadsandel. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser och hindrade därmed unionsindustrin från att överföra ökningen av råvarupriserna till kunderna. Även om unionsindustrin under en viss tid kunde motverka de negativa effekterna av detta pristryck genom att åstadkomma effektivitetsvinster, blev detta inte längre möjligt när den ekonomiska krisen förde med sig en kraftigt minskad efterfrågan. |
| --- | --- |

(117)

Sammanfattningsvis har analysen ovan visat att importen av glasfiber från Kina har ökat påtagligt när det gäller kvantiteter under skadeundersökningsperioden, vilket successivt har urholkat unionsindustrins marknadsandel. Dessa ökande kvantiteter som kom in på unionsmarknaden till dumpade priser underskred dessutom avsevärt unionsindustrins priser och hindrade därmed unionsindustrin från att överföra ökningen av råvarupriserna till kunderna. Även om unionsindustrin under en viss tid kunde motverka de negativa effekterna av detta pristryck genom att åstadkomma effektivitetsvinster, blev detta inte längre möjligt när den ekonomiska krisen förde med sig en kraftigt minskad efterfrågan.

| (118) | Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man fann då att importen från tredjeländer, den ekonomiska krisens effekter, utvecklingen av unionsindustrins övriga försäljning och andra faktorer, inklusive de som nämns i skäl 97–116 ovan, inte verkar vara sådana att de kan upphäva det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som vållats unionsindustrin. |
| --- | --- |

(118)

Andra faktorer som kan ha vållat unionsindustrin skada har också analyserats. Man fann då att importen från tredjeländer, den ekonomiska krisens effekter, utvecklingen av unionsindustrins övriga försäljning och andra faktorer, inklusive de som nämns i skäl 97–116 ovan, inte verkar vara sådana att de kan upphäva det orsakssamband som fastställts mellan den dumpade importen och den skada som vållats unionsindustrin.

| (119) | På grundval av ovanstående analys, där man har lokaliserat och avskilt effekterna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga effekterna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina har orsakat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(119)

På grundval av ovanstående analys, där man har lokaliserat och avskilt effekterna av alla kända faktorer som påverkat unionsindustrins situation från de skadliga effekterna av den dumpade importen, drar kommissionen preliminärt slutsatsen att importen från Kina har orsakat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

F.   UNIONENS INTRESSE

| (120) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, förelåg några tvingande skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte låg unionens intresse att införa åtgärder i detta speciella fall. I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersökte därför kommissionen den troliga effekten av eventuella åtgärder för samtliga berörda parter samt de troliga konsekvenserna av att inte vidta åtgärder. |
| --- | --- |

(120)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, förelåg några tvingande skäl som kunde leda till slutsatsen att det inte låg unionens intresse att införa åtgärder i detta speciella fall. I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersökte därför kommissionen den troliga effekten av eventuella åtgärder för samtliga berörda parter samt de troliga konsekvenserna av att inte vidta åtgärder.

| (121) | Kommissionen sände frågeformulär till oberoende importörer och användare. Totalt sändes 60 frågeformulär. Slutligen inkom det inom tidsfristerna besvarade frågeformulär från två importörer och tretton användare. Dessutom gav sig flera importörer till känna senare under förfarandet med skrivelser i vilka de uttryckte sitt motstånd mot att vidta några som helst åtgärder i detta fall. |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen sände frågeformulär till oberoende importörer och användare. Totalt sändes 60 frågeformulär. Slutligen inkom det inom tidsfristerna besvarade frågeformulär från två importörer och tretton användare. Dessutom gav sig flera importörer till känna senare under förfarandet med skrivelser i vilka de uttryckte sitt motstånd mot att vidta några som helst åtgärder i detta fall.

1.   Unionsindustrins intresse

| (122) | Såsom anges i skäl 56 tillverkades den likadana produkten av elva tillverkare i unionen. De åtta klagandena stod för mer än 90 % av unionens tillverkning, två andra tillverkare stödde klagomålet, medan det elfte företaget varken stödde eller motsatte sig klagomålet. |
| --- | --- |

(122)

Såsom anges i skäl 56 tillverkades den likadana produkten av elva tillverkare i unionen. De åtta klagandena stod för mer än 90 % av unionens tillverkning, två andra tillverkare stödde klagomålet, medan det elfte företaget varken stödde eller motsatte sig klagomålet.

| (123) | De tre företag som ingick i stickprovet stod för cirka 60 % av unionens sammanlagda tillverkning och sysselsätter 3 300 personer som direkt deltar i produktion, försäljning och administration av den likadana produkten. Det erinras om att skadeindikatorerna överlag uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som gäller marknadsandelar och unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, påverkades allvarligt. Särskilt under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins lönsamhet från en redan låg nivå på 0,3 % till -15,0 %, medan dess marknadsandel minskade med 5,6 procentenheter. |
| --- | --- |

(123)

De tre företag som ingick i stickprovet stod för cirka 60 % av unionens sammanlagda tillverkning och sysselsätter 3 300 personer som direkt deltar i produktion, försäljning och administration av den likadana produkten. Det erinras om att skadeindikatorerna överlag uppvisade en negativ trend och att särskilt de skadeindikatorer som gäller marknadsandelar och unionsindustrins ekonomiska resultat, såsom lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde, påverkades allvarligt. Särskilt under skadeundersökningsperioden minskade unionsindustrins lönsamhet från en redan låg nivå på 0,3 % till -15,0 %, medan dess marknadsandel minskade med 5,6 procentenheter.

| (124) | Om det införs åtgärder, förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar upphöra och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras. |
| --- | --- |

(124)

Om det införs åtgärder, förväntas prisnedgången och förlusten av marknadsandelar upphöra och unionsindustrins försäljningspriser börja återhämta sig, vilket borde leda till att unionsindustrins ekonomiska situation påtagligt förbättras.

| (125) | Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknad och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I sådant fall, kan man förvänta sig att unionsindustrin kommer att förlora ytterligare marknadsandelar och att den inte kan följa med i de låga marknadspriser som importen från Kina lett till. Detta leder då troligtvis till ytterligare nedskärningar i produktion och investeringar samt stängning av fler produktionsanläggningar i unionen, vilket skulle resultera i en stor förlust av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(125)

Om antidumpningsåtgärder å andra sidan inte införs, är det sannolikt att försämringen av unionsindustrins marknad och ekonomiska situation kommer att fortsätta. I sådant fall, kan man förvänta sig att unionsindustrin kommer att förlora ytterligare marknadsandelar och att den inte kan följa med i de låga marknadspriser som importen från Kina lett till. Detta leder då troligtvis till ytterligare nedskärningar i produktion och investeringar samt stängning av fler produktionsanläggningar i unionen, vilket skulle resultera i en stor förlust av arbetstillfällen.

| (126) | Den preliminära slutsatsen blir därför att införandet av antidumpningsåtgärder helt klart skulle ligga i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(126)

Den preliminära slutsatsen blir därför att införandet av antidumpningsåtgärder helt klart skulle ligga i unionsindustrins intresse.

2.   Icke-närstående importörers intresse i unionen

| (127) | Såsom anges ovan tillämpades inte något stickprovsförfarande på de icke-närstående importörerna och två icke-närstående importörer samarbetade fullt ut i denna undersökning genom att svara på frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning (7 % respektive 25 %) härstammade från deras verksamhet när det gäller den berörda produkten från Kina. De motsatte sig båda ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder, eftersom de ansåg att det kunde leda till att importen av den berörda produkten från Kina kommer att upphöra. |
| --- | --- |

(127)

Såsom anges ovan tillämpades inte något stickprovsförfarande på de icke-närstående importörerna och två icke-närstående importörer samarbetade fullt ut i denna undersökning genom att svara på frågeformuläret. Bara en liten del av dessa två importörers omsättning (7 % respektive 25 %) härstammade från deras verksamhet när det gäller den berörda produkten från Kina. De motsatte sig båda ett eventuellt införande av antidumpningsåtgärder, eftersom de ansåg att det kunde leda till att importen av den berörda produkten från Kina kommer att upphöra.

| (128) | Den import som dessa två importörer uppgett att de har utgör emellertid en mycket liten andel av all import från Kina under undersökningsperioden (mindre än 1 %). Inga andra importörer har samarbetat genom att besvara frågeformuläret eller lämna underbyggda synpunkter. Följaktligen drar kommissionen preliminärt slutsatsen att införandet av preliminära åtgärder inte i någon större utsträckning kommer att få några negativa effekter för EU-importörernas intressen. |
| --- | --- |

(128)

Den import som dessa två importörer uppgett att de har utgör emellertid en mycket liten andel av all import från Kina under undersökningsperioden (mindre än 1 %). Inga andra importörer har samarbetat genom att besvara frågeformuläret eller lämna underbyggda synpunkter. Följaktligen drar kommissionen preliminärt slutsatsen att införandet av preliminära åtgärder inte i någon större utsträckning kommer att få några negativa effekter för EU-importörernas intressen.

3.   Användarnas intresse

| (129) | De glasfiberfilament som omfattas av detta förfarande används i ett stort antal tillämpningar. Följande användargrupper samarbetade i undersökningen: vävare (både specialiserade vävnader i högprissegmentet och mer ordinära vävnader, t.ex. för vindenergiturbiner samt tillämpningar inom sjöfart, transport, luftfart och infrastruktur); tillverkare av inklädnader (liners), tillverkare av beläggningar (compounds), som bland annat används i bilindustrin; tillverkare av sammansatta halvfärdiga produkter eller slutprodukter. |
| --- | --- |

(129)

De glasfiberfilament som omfattas av detta förfarande används i ett stort antal tillämpningar. Följande användargrupper samarbetade i undersökningen: vävare (både specialiserade vävnader i högprissegmentet och mer ordinära vävnader, t.ex. för vindenergiturbiner samt tillämpningar inom sjöfart, transport, luftfart och infrastruktur); tillverkare av inklädnader (liners), tillverkare av beläggningar (compounds), som bland annat används i bilindustrin; tillverkare av sammansatta halvfärdiga produkter eller slutprodukter.

| (130) | De volymer av den berörda produkten från Kina som köpts in av de samarbetsvilliga användarna utgjorde cirka 20 % av glasfiberimporten från Kina under undersökningsperioden. Av de uppgifter som lämnats in genom frågeformulären framgår det dessutom att unionsanvändarnas industrier har ett stort antal anställda. Även om det på detta stadiet inte har lämnats in några mer ingående och styrkta uppgifter, kan antalet anställda i senare led i produktionskedjan i EU, på basis av uppgifterna i frågeformulären, preliminärt uppskattas till 50 000–75 000. Utifrån samma uppgifter kan antalet anställda i de enheter vid dessa förtag som använder glasfiber och som använde kinesisk glasfiber under undersökningsperioden uppskattas till cirka 27 000. |
| --- | --- |

(130)

De volymer av den berörda produkten från Kina som köpts in av de samarbetsvilliga användarna utgjorde cirka 20 % av glasfiberimporten från Kina under undersökningsperioden. Av de uppgifter som lämnats in genom frågeformulären framgår det dessutom att unionsanvändarnas industrier har ett stort antal anställda. Även om det på detta stadiet inte har lämnats in några mer ingående och styrkta uppgifter, kan antalet anställda i senare led i produktionskedjan i EU, på basis av uppgifterna i frågeformulären, preliminärt uppskattas till 50 000–75 000. Utifrån samma uppgifter kan antalet anställda i de enheter vid dessa förtag som använder glasfiber och som använde kinesisk glasfiber under undersökningsperioden uppskattas till cirka 27 000.

| (131) | De flesta av de samarbetsvilliga användarna uppgav att de köpte glasfiber såväl från Kina som från andra källor, inklusive europeiska tillverkare. Bara ett par av dem köpte sin glasfiber uteslutande från Kina. I denna sektor finns det inte bara en mängd olika tillämpningar i industrin i senare led, utan dessa företags storlek kan också i hög grad variera – och vissa av dem ingår i internationellt verksamma större företagsgrupper, medan andra är helt och hållet självständiga. |
| --- | --- |

(131)

De flesta av de samarbetsvilliga användarna uppgav att de köpte glasfiber såväl från Kina som från andra källor, inklusive europeiska tillverkare. Bara ett par av dem köpte sin glasfiber uteslutande från Kina. I denna sektor finns det inte bara en mängd olika tillämpningar i industrin i senare led, utan dessa företags storlek kan också i hög grad variera – och vissa av dem ingår i internationellt verksamma större företagsgrupper, medan andra är helt och hållet självständiga.

3.1.   Åtgärdernas möjliga inverkan på användarnas lönsamhet

| (132) | På grundval av svaren i frågeformulären, verkar industrin som använder sig av glasfiber vara i ett relativt gott skick. De flesta samarbetsvilliga användarna uppgav att de under hela skadeundersökningsperioden, inklusive undersökningsperioden, gjorde vinst på tillverkning och försäljning av sina produkter, som innehöll den undersökta produkten. En del användare uppgav emellertid en förlust på denna verksamhet under undersökningsperioden, men flera av de andra hade vinster på 5–10 %. |
| --- | --- |

(132)

På grundval av svaren i frågeformulären, verkar industrin som använder sig av glasfiber vara i ett relativt gott skick. De flesta samarbetsvilliga användarna uppgav att de under hela skadeundersökningsperioden, inklusive undersökningsperioden, gjorde vinst på tillverkning och försäljning av sina produkter, som innehöll den undersökta produkten. En del användare uppgav emellertid en förlust på denna verksamhet under undersökningsperioden, men flera av de andra hade vinster på 5–10 %.

| (133) | Inköpskostnaderna för glasfiber utgör i allmänhet en en väsentlig del av tillverkningskostnaderna för användarindustrins produkter. Enligt inlämnade uppgifter kan denna del, beroende på vilken produkt som ska tillverkas, variera mellan 10 % och mer än 50 %. För vissa användare kan därför en ökning av inköpskostnaderna för den kinesiska glasfibern få en kännbar kostnadseffekt. |
| --- | --- |

(133)

Inköpskostnaderna för glasfiber utgör i allmänhet en en väsentlig del av tillverkningskostnaderna för användarindustrins produkter. Enligt inlämnade uppgifter kan denna del, beroende på vilken produkt som ska tillverkas, variera mellan 10 % och mer än 50 %. För vissa användare kan därför en ökning av inköpskostnaderna för den kinesiska glasfibern få en kännbar kostnadseffekt.

| (134) | På basis av uppgifterna i frågeformulären från de samarbetsvilliga användarna, kan antidumpningsåtgärdernas möjliga påverkan på vinsten uppskattas till i genomsnitt 1 % av omsättningen i de av användarens enheter som använder glasfiber, men till mindre än 0,5 % för hela de företag i vilka det finns enheter som använder glasfiber. Med andra ord skulle lönsamheten i en enhet som använder glasfiber, och lönsamheten i hela företaget, påverkas med i genomsnitt en respektive mindre än en halv procentenhet. |
| --- | --- |

(134)

På basis av uppgifterna i frågeformulären från de samarbetsvilliga användarna, kan antidumpningsåtgärdernas möjliga påverkan på vinsten uppskattas till i genomsnitt 1 % av omsättningen i de av användarens enheter som använder glasfiber, men till mindre än 0,5 % för hela de företag i vilka det finns enheter som använder glasfiber. Med andra ord skulle lönsamheten i en enhet som använder glasfiber, och lönsamheten i hela företaget, påverkas med i genomsnitt en respektive mindre än en halv procentenhet.

| (135) | Det ska dock noteras att när det gäller vissa användarföretag kan denna påverkan komma att bli högre, upp till cirka 5 % av företagets omsättning. Med tanke på vissa användares vinstnivåer och glasfiberns andel av deras tillverkningskostnader, kan det inte uteslutas att deras lönsamhet skulle påverkas av en kraftig prisökning på glasfiber, såvida inte en sådan kostnad helt eller delvis kan föras över till deras kunder. |
| --- | --- |

(135)

Det ska dock noteras att när det gäller vissa användarföretag kan denna påverkan komma att bli högre, upp till cirka 5 % av företagets omsättning. Med tanke på vissa användares vinstnivåer och glasfiberns andel av deras tillverkningskostnader, kan det inte uteslutas att deras lönsamhet skulle påverkas av en kraftig prisökning på glasfiber, såvida inte en sådan kostnad helt eller delvis kan föras över till deras kunder.

| (136) | På det hela taget kan man preliminärt dra slutsatsen att även om antidumpningsåtgärderna kanske skulle få större effekt för några användarföretag, är det sannolikt att andra användare bara skulle påverkas i ganska begränsad utsträckning. |
| --- | --- |

(136)

På det hela taget kan man preliminärt dra slutsatsen att även om antidumpningsåtgärderna kanske skulle få större effekt för några användarföretag, är det sannolikt att andra användare bara skulle påverkas i ganska begränsad utsträckning.

3.2.   Brist på utbytbarhet

| (137) | Flera användare hävdade att mycket av den glasfiber som användarindustrin behöver inte kan köpas direkt i handeln. Istället måste leverantörerna genomgå ett långt och komplicerat förfarande, som kan ta 6–12 månader, utan någon garanti för att det kommer att lyckas. Att byta leverantör för att slippa betala antidumpningstullar skulle därför bli kostsamt, omöjligt på kort sikt och riskfullt ur teknisk synvinkel. |
| --- | --- |

(137)

Flera användare hävdade att mycket av den glasfiber som användarindustrin behöver inte kan köpas direkt i handeln. Istället måste leverantörerna genomgå ett långt och komplicerat förfarande, som kan ta 6–12 månader, utan någon garanti för att det kommer att lyckas. Att byta leverantör för att slippa betala antidumpningstullar skulle därför bli kostsamt, omöjligt på kort sikt och riskfullt ur teknisk synvinkel.

| (138) | I det avseendet kan man konstatera att i vissa tillämpningar kan egenskaperna hos den undersökta produkten förvisso resultera i ett långt kvalificeringsförfarande, vilket inbegriper provning. Även mot bakgrund av de synpunkter som mottagits från användarna verkar det emellertid som om det i de flesta fall finns flera olika källor. Man bör också minnas att avsikten med antidumpningsåtgärder inte är att förvägra vissa leverantörer tillträde till unionsmarknaden, utan eventuella åtgärder är endast avsedda att återupprätta en rättvis handel och korrigera en snedvriden marknadssituation. |
| --- | --- |

(138)

I det avseendet kan man konstatera att i vissa tillämpningar kan egenskaperna hos den undersökta produkten förvisso resultera i ett långt kvalificeringsförfarande, vilket inbegriper provning. Även mot bakgrund av de synpunkter som mottagits från användarna verkar det emellertid som om det i de flesta fall finns flera olika källor. Man bör också minnas att avsikten med antidumpningsåtgärder inte är att förvägra vissa leverantörer tillträde till unionsmarknaden, utan eventuella åtgärder är endast avsedda att återupprätta en rättvis handel och korrigera en snedvriden marknadssituation.

| (139) | Därför dras preliminärt slutsatsen att det är osannolikt att ett införande av åtgärder på kinesisk glasfiber skulle leda till att användarindustrin temporärt inte skulle få några råvaruleveranser. |
| --- | --- |

(139)

Därför dras preliminärt slutsatsen att det är osannolikt att ett införande av åtgärder på kinesisk glasfiber skulle leda till att användarindustrin temporärt inte skulle få några råvaruleveranser.

3.3.   Argumentet att det inte går att överföra kostnadsökningar samt ökad konkurrens från icke-EU-produkter i senare led i förädlingskedjan

| (140) | Flera användare hävdade att de inte skulle kunna överföra några kostnadsökningar på glasfiber till kunderna som köper produkterna. Dessa användare sade att det var benhård konkurrens på marknaden för deras produkter och att deras kunder lätt skulle byta leverantör om priserna ökade. |
| --- | --- |

(140)

Flera användare hävdade att de inte skulle kunna överföra några kostnadsökningar på glasfiber till kunderna som köper produkterna. Dessa användare sade att det var benhård konkurrens på marknaden för deras produkter och att deras kunder lätt skulle byta leverantör om priserna ökade.

| (141) | Eftersom användarföretagen inbördes är så olika, är det svårt överlag att bedöma om användarna kan överföra eventuella kostnadsökningar till sina kunder. På basis av uppgifterna i frågeformulären från användarna, kan man ändå anta att även om en viss användare inte kan överföra det mesta av sina kostnadsökningar, skulle omsättningen och lönsamheten i de flesta fall bara påverkas i begränsad omfattning. |
| --- | --- |

(141)

Eftersom användarföretagen inbördes är så olika, är det svårt överlag att bedöma om användarna kan överföra eventuella kostnadsökningar till sina kunder. På basis av uppgifterna i frågeformulären från användarna, kan man ändå anta att även om en viss användare inte kan överföra det mesta av sina kostnadsökningar, skulle omsättningen och lönsamheten i de flesta fall bara påverkas i begränsad omfattning.

| (142) | När det gäller konkurrensen, uttryckte flera användare sin oro för att ett införande av antidumpningstullar skulle leda till en ökning av konkurrensen från leverantörer i senare led i förädlingskedjan, vilka är etablerade utanför EU. Produkterna i senare led i förädlingskedjan skulle ju inte omfattas av några skyddsåtgärder och det skulle då leda till en förskjutning när det gäller importen från Kina, från glasfiber till produkter i senare led i förädlingskedjan, såsom beläggningar (compounds), vävnader och blad av kompositmaterial till vindenergiturbiner. När det gäller Kina, invändes det att det redan fanns konkurrens därifrån på många av dessa marknader och att det bara skulle vara logiskt om denna konkurrens skulle öka genom införandet av åtgärder mot glasfiber. Användarindustrin skulle då inte bara behöva betala högre priser för sin glasfiber, sades det, utan skulle också behöva hantera en ökad konkurrens. I ett sådant företagsklimat, hävdade man, skulle det inte vara möjligt att föra över någon särskilt stor del av eventuella prisökningar till kunderna. |
| --- | --- |

(142)

När det gäller konkurrensen, uttryckte flera användare sin oro för att ett införande av antidumpningstullar skulle leda till en ökning av konkurrensen från leverantörer i senare led i förädlingskedjan, vilka är etablerade utanför EU. Produkterna i senare led i förädlingskedjan skulle ju inte omfattas av några skyddsåtgärder och det skulle då leda till en förskjutning när det gäller importen från Kina, från glasfiber till produkter i senare led i förädlingskedjan, såsom beläggningar (compounds), vävnader och blad av kompositmaterial till vindenergiturbiner. När det gäller Kina, invändes det att det redan fanns konkurrens därifrån på många av dessa marknader och att det bara skulle vara logiskt om denna konkurrens skulle öka genom införandet av åtgärder mot glasfiber. Användarindustrin skulle då inte bara behöva betala högre priser för sin glasfiber, sades det, utan skulle också behöva hantera en ökad konkurrens. I ett sådant företagsklimat, hävdade man, skulle det inte vara möjligt att föra över någon särskilt stor del av eventuella prisökningar till kunderna.

| (143) | Det ska härvidlag noteras att det faktum att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en ökning av konkurrensen kan inte vara ett skäl till att inte införa åtgärder, om detta är berättigat. Den europeiska industrin som använder glasfiber har samma rättigheter som industrin som tillverkar glasfiber och är i sin fulla rätt att tillgripa EU:s handelslagstiftning och begära en antidumpningsundersökning för sina produkter, om de har tillräckliga grunder och kan visa upp prima facie-bevisning för skadlig dumpning. |
| --- | --- |

(143)

Det ska härvidlag noteras att det faktum att införandet av antidumpningsåtgärder skulle leda till en ökning av konkurrensen kan inte vara ett skäl till att inte införa åtgärder, om detta är berättigat. Den europeiska industrin som använder glasfiber har samma rättigheter som industrin som tillverkar glasfiber och är i sin fulla rätt att tillgripa EU:s handelslagstiftning och begära en antidumpningsundersökning för sina produkter, om de har tillräckliga grunder och kan visa upp prima facie-bevisning för skadlig dumpning.

| (144) | Ovanstående argument rörande en potentiell ökning av konkurrensen från produkterna i senare led i förädlingskedjan från länder utanför EU kan således inte utgöra ett skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(144)

Ovanstående argument rörande en potentiell ökning av konkurrensen från produkterna i senare led i förädlingskedjan från länder utanför EU kan således inte utgöra ett skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder.

3.4.   Otillräckligt utbud

| (145) | Flera användare menade att det efter undersökningsperioden redan fanns ett otillräckligt utbud på unionsmarknaden och att införandet av antidumpningsåtgärder skulle förvärra denna situation, eftersom det skulle leda till minskad import från Kina, medan denna import behövs med tanke på den stora och ökande efterfrågan. |
| --- | --- |

(145)

Flera användare menade att det efter undersökningsperioden redan fanns ett otillräckligt utbud på unionsmarknaden och att införandet av antidumpningsåtgärder skulle förvärra denna situation, eftersom det skulle leda till minskad import från Kina, medan denna import behövs med tanke på den stora och ökande efterfrågan.

| (146) | Klagandena tillstod att det fanns flaskhalsar i utbudet för vissa produktgrupper som tillverkas av unionsindustrin, men de ansåg att problemet var övergående och att det berodde på en lagerbrist som uppstod när marknaden återhämtat sig efter den ekonomiska krisen. De menade också att unionsindustrin, om sunda lönsamhetsnivåer skulle återkomma, skulle klara av den förutspådda framtida ökade efterfrågan från EU-industrier i senare led i produktionskedjan och att detta framförallt skulle ske genom vilande kapacitet som lätt skulle kunna återupptas, ytterligare tekniska förbättringar och renovering av ugnarna. |
| --- | --- |

(146)

Klagandena tillstod att det fanns flaskhalsar i utbudet för vissa produktgrupper som tillverkas av unionsindustrin, men de ansåg att problemet var övergående och att det berodde på en lagerbrist som uppstod när marknaden återhämtat sig efter den ekonomiska krisen. De menade också att unionsindustrin, om sunda lönsamhetsnivåer skulle återkomma, skulle klara av den förutspådda framtida ökade efterfrågan från EU-industrier i senare led i produktionskedjan och att detta framförallt skulle ske genom vilande kapacitet som lätt skulle kunna återupptas, ytterligare tekniska förbättringar och renovering av ugnarna.

| (147) | Det bör först och främst noteras att syftet med antidumpningsåtgärder är inte att stoppa importen, utan att motverka orättvisa handelsmetoder som har en skadlig inverkan på unionsindustrin och att återupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på EU:s marknad. Även om prisnivåerna i EU av den berörda produkten med ursprung i Kina troligen skulle öka till följd av införandet av antidumpningsåtgärder, är de föreslagna åtgärderna inte sådana att de skulle utestänga de exporterande tillverkarna i Kina från unionsmarknaden, utan importen till unionsmarknaden från Kina av den berörda produkten skulle vara fortsatt möjlig. |
| --- | --- |

(147)

Det bör först och främst noteras att syftet med antidumpningsåtgärder är inte att stoppa importen, utan att motverka orättvisa handelsmetoder som har en skadlig inverkan på unionsindustrin och att återupprätta en situation som kännetecknas av effektiv konkurrens på EU:s marknad. Även om prisnivåerna i EU av den berörda produkten med ursprung i Kina troligen skulle öka till följd av införandet av antidumpningsåtgärder, är de föreslagna åtgärderna inte sådana att de skulle utestänga de exporterande tillverkarna i Kina från unionsmarknaden, utan importen till unionsmarknaden från Kina av den berörda produkten skulle vara fortsatt möjlig.

| (148) | När det gäller unionsindustrins förmåga att komplettera en eventuell brist på utbud av kinesisk glasfiber, bör det noteras att den nuvarande nivån på unionsindustrins kapacitetsutnyttjande verkar vara tillräcklig för att man ska kunna vara säker på att utbudet svarar mot efterfrågan. Hela importvolymen på 116 413 ton kinesisk glasfiber under undersökningsperioden skulle teoretiskt sett kunna ersättas av unionsindustrins vilande kapacitet, vilken uppskattas till nära 200 000 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(148)

När det gäller unionsindustrins förmåga att komplettera en eventuell brist på utbud av kinesisk glasfiber, bör det noteras att den nuvarande nivån på unionsindustrins kapacitetsutnyttjande verkar vara tillräcklig för att man ska kunna vara säker på att utbudet svarar mot efterfrågan. Hela importvolymen på 116 413 ton kinesisk glasfiber under undersökningsperioden skulle teoretiskt sett kunna ersättas av unionsindustrins vilande kapacitet, vilken uppskattas till nära 200 000 ton under undersökningsperioden.

| (149) | Mot denna bakgrund drogs preliminärt slutsatsen att hela frågan om ett eventuellt otillräckligt utbud kan lösas genom unionsindustrins ökade kapacitetsutnyttjande, annan import liksom icke-dumpad import av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(149)

Mot denna bakgrund drogs preliminärt slutsatsen att hela frågan om ett eventuellt otillräckligt utbud kan lösas genom unionsindustrins ökade kapacitetsutnyttjande, annan import liksom icke-dumpad import av den berörda produkten från Kina.

4.   Slutsats om EU:s intresse

| (150) | Avslutningsvis förväntar sig kommissionen att införandet av åtgärder mot import från Kina skulle ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större marknadsandelar. Även om det kan uppkomma vissa negativa effekter i form av kostnadsökningar för vissa användare, kommer dessa effekter med all sannolikhet att uppvägas av de förväntade fördelarna för tillverkarna och deras leverantörer. |
| --- | --- |

(150)

Avslutningsvis förväntar sig kommissionen att införandet av åtgärder mot import från Kina skulle ge unionsindustrin möjlighet att förbättra sin situation genom ökade försäljningsvolymer, högre priser och större marknadsandelar. Även om det kan uppkomma vissa negativa effekter i form av kostnadsökningar för vissa användare, kommer dessa effekter med all sannolikhet att uppvägas av de förväntade fördelarna för tillverkarna och deras leverantörer.

| (151) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Denna preliminära slutsats kan emellertid komma att kräva ytterligare noggrann analys efter det att de berörda parterna har inkommit med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(151)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det sammantaget inte finns några tvingande skäl som talar emot införandet av provisoriska åtgärder på import av den berörda produkten med ursprung i Kina. Denna preliminära slutsats kan emellertid komma att kräva ytterligare noggrann analys efter det att de berörda parterna har inkommit med sina synpunkter.

G.   PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (152) | Mot bakgrund av slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära åtgärder vidtas mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina för att förhindra att unionsindustrin skadas ytterligare genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(152)

Mot bakgrund av slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse bör preliminära åtgärder vidtas mot import av den berörda produkten med ursprung i Kina för att förhindra att unionsindustrin skadas ytterligare genom den dumpade importen.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (153) | De preliminära åtgärderna mot import med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja skadan som den dumpade importen orsakat unionsindustrin, men utan att överskrida den konstaterade dumpningsmarginalen. När man beräknar storleken på den tull som behövs för att avlägsna effekterna av den skadliga dumpningen, måste alla eventuella åtgärder göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och erhålla en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, det vill säga om det inte fanns någon dumpad import. |
| --- | --- |

(153)

De preliminära åtgärderna mot import med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja skadan som den dumpade importen orsakat unionsindustrin, men utan att överskrida den konstaterade dumpningsmarginalen. När man beräknar storleken på den tull som behövs för att avlägsna effekterna av den skadliga dumpningen, måste alla eventuella åtgärder göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina produktionskostnader och erhålla en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, det vill säga om det inte fanns någon dumpad import.

| (154) | Unionsindustrin har hävdat att för fastställandet av nivån för undanröjande av skada bör en vinst på 12–15 % användas som mål. Den bevisning som lagts fram hittills visar emellertid inte på ett övertygande sätt att ett sådant vinstmål är nödvändigt för att man ska försäkra sig om att unionsindustrins verksamhet blir bärkraftig i denna företagssektor. I avsaknad av säkra bevis som talar för ett högre vinstmål, har man därför preliminärt dragit slutsatsen att ett vinstmål på 5 % förefaller lämpligt för att fastställa nivån för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(154)

Unionsindustrin har hävdat att för fastställandet av nivån för undanröjande av skada bör en vinst på 12–15 % användas som mål. Den bevisning som lagts fram hittills visar emellertid inte på ett övertygande sätt att ett sådant vinstmål är nödvändigt för att man ska försäkra sig om att unionsindustrins verksamhet blir bärkraftig i denna företagssektor. I avsaknad av säkra bevis som talar för ett högre vinstmål, har man därför preliminärt dragit slutsatsen att ett vinstmål på 5 % förefaller lämpligt för att fastställa nivån för undanröjande av skada.

| (155) | På grundval av detta beräknades ett pris för unionsindustrin för den likadana produkten som inte skulle vara skadevållande. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att man subtraherade den faktiska vinstmarginalen från priset fritt fabrik och adderade det kostnadstäckande pris som man då fick fram till det ovan nämnda lönsamhetsmålet. |
| --- | --- |

(155)

På grundval av detta beräknades ett pris för unionsindustrin för den likadana produkten som inte skulle vara skadevållande. Det icke-skadevållande priset räknades fram genom att man subtraherade den faktiska vinstmarginalen från priset fritt fabrik och adderade det kostnadstäckande pris som man då fick fram till det ovan nämnda lönsamhetsmålet.

| (156) | Således har följande nivåer för undanröjande av skada preliminärt fastställts:






  Företag | Nivå för undanröjande av skada |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 61,4 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 104,2 % |
| Övriga | 104,2 % |

(156)

Således har följande nivåer för undanröjande av skada preliminärt fastställts:

Företag

Nivå för undanröjande av skada

New Changhai Group

61,4 %

Andra samarbetsvilliga företag

104,2 %

Övriga

104,2 %

2.   Preliminära åtgärder

| (157) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina på en nivå som motsvarar den lägsta av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen. |
| --- | --- |

(157)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina på en nivå som motsvarar den lägsta av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är dumpningsmarginalen.

| (158) | Mot bakgrund av de kinesiska exporterande tillverkarnas höga grad av samarbetsvilja, ska den preliminära tullsatsen vara densamma för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte beviljades individuell behandling eller undersökning och för eventuella icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare. På grundval av ovanstående uppgår de föreslagna tullarna till: |
| --- | --- |

(158)

| Företag | Preliminär tull |
| --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 43,6 % |
| Alla övriga företag | 43,6 % |

Företag

Preliminär tull

New Changhai Group

8,5 %

Andra samarbetsvilliga företag

43,6 %

Alla övriga företag

43,6 %

| (159) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för dessa företag som konstaterades föreligga under denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller Alla övriga företag) gäller således enbart import av sådana produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter, som omnämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag, som inte uttryckligen omnämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av tullsatsen för Alla övriga företag. |
| --- | --- |

(159)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för dessa företag som konstaterades föreligga under denna undersökning. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller Alla övriga företag) gäller således enbart import av sådana produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter, som omnämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag, som inte uttryckligen omnämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av tullsatsen för Alla övriga företag.

| (160) | Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(160)

Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande sådana ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- och försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (161) | För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(161)

För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till unionen under undersökningsperioden.

H.   SLUTBESTÄMMELSE

| (162) | För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig tillkänna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom anges att resultaten om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten. |
| --- | --- |

(162)

För att uppfylla kravet på god förvaltning bör en period fastställas inom vilken berörda parter kan ge sig tillkänna inom den tidsfrist som anges i meddelandet om inledande och skriftligen meddela sina synpunkter samt begära att bli hörda. Det bör dessutom anges att resultaten om införandet av tullar som redovisats i samband med denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull ska införas på import av huggen glasfiber i längder om högst 50 mm, roving av glasfiber, utom roving av glasfiber som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), garn av glasfiberfilament, utom garn som har impregnerats och behandlats med ett ytskikt och har en glödgningsförlust på mer än 3 % (enligt ISO-standard 1887), och mattor av glasfiberfilament, utom mattor av glasull, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 och ex 7019 31 00 (Taric-nummer 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 och 7019310099) och som har sitt ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull (i %) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| Alla övriga företag | 43,6 | A999 |

Företag

Antidumpningstull (i %)

Taric-tilläggsnummer

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. och Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

8,5

A983

Alla övriga företag

43,6

A999

3.   Övergång till fri omsättning i unionen av den produkt som avses i punkt 1 ska förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009, kan berörda parter begära att få detaljerad information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det att denna förordning trätt i kraft.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det att den trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2010.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EUT C 307, 17.12.2009, s. 39.

2

(3)  Index

3

Index

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv- 105 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgien |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv- 105

B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgien

---

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/59

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 813/2010

av den 15 september 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/61

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 814/2010

av den 15 september 2010

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 september 2010

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 642/2010 av den 20 juli 2010 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 5 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 16 september 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 16 september 2010 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 16 september 2010 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 187, 21.7.2010, s. 5.

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 16 september 2010

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete: av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 7,00 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 0,00 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 7,00 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete: av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

7,00

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

0,00

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

0,00

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

7,00

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EU) nr 642/2010 ska importtullen för varor, som anländer till unionens via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet eller i Svarta havet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 3 i förordning (EU) nr 642/2010 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

31.8.2010-14.9.2010

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 22,06 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

228,63

143,93

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Tillägg för Mexikanska golfen

—

15,71

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

22,06

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 53,85 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EU) nr 642/2010:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

23,62 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

53,85 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 5.3 i förordning (EU) nr 642/2010).

---

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/64

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 815/2010

av den 15 september 2010

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 809/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2009/10 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 877/2009 (3). Priserna och tillläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EU) nr 809/2010 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 877/2009 för regleringsåret 2009/10, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 september 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUT L 242, 15.9.2010, s. 23.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 16 september 2010

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

IV Akter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/66

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 juli 2009

om undertecknande på gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser

(2010/491/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 62.2 a och artikel 66, jämförda med artikel 300.2 första stycket första meningen,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 21.3 i rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (1) ska länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket delta i den byråns arbete. De närmare reglerna för deras deltagande ska specificeras i ytterligare avtal som ska ingås mellan gemenskapen och dessa länder. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 21.3 i rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (1) ska länder som har åtagit sig att delta i genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket delta i den byråns arbete. De närmare reglerna för deras deltagande ska specificeras i ytterligare avtal som ska ingås mellan gemenskapen och dessa länder.

| (2) | Efter det att kommissionen den 11 mars 2008 fått ett bemyndigande har förhandlingar slutförts med Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om ett avtal om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser. |
| --- | --- |

(2)

Efter det att kommissionen den 11 mars 2008 fått ett bemyndigande har förhandlingar slutförts med Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om ett avtal om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser.

| (3) | Avtalet, som paraferades den 19 januari 2009, bör undertecknas med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt och de åtföljande gemensamma förklaringarna bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Avtalet, som paraferades den 19 januari 2009, bör undertecknas med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt och de åtföljande gemensamma förklaringarna bör godkännas.

| (4) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ska Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom sex månader efter dagen för antagandet av detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning eller inte. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket enligt bestämmelserna i avdelning IV i tredje delen av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ska Danmark, i enlighet med artikel 5 i nämnda protokoll, inom sex månader efter dagen för antagandet av detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning eller inte.

| (5) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(5)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Förenade kungariket inte deltar i enlighet med rådets beslut 2000/365/EG av den 29 maj 2000 om en begäran från Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (2). Förenade kungariket deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Förenade kungariket.

| (6) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(6)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar i enlighet med rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (3). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet av avtalet mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein, å andra sidan, om villkoren för dessa staters deltagande i Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser, och de åtföljande gemensamma förklaringarna godkänns härmed på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att avtalet ingås.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som ska ha rätt att underteckna avtalet på gemenskapens vägnar, med förbehåll för att det ingås.

Utfärdat i Bryssel den 27 juli 2009.

På rådets vägnar

C. BILDT

Ordförande

---

(1)  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

1

(2)  EGT L 131, 1.6.2000, s. 43.

2

(3)  EGT L 64, 7.3.2002, s. 20.

3

---

Rättelser

| 16.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 243/68

---

Rättelse till Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/45/EU av den 7 juli 2010 om kvalitets- och säkerhetsnormer för mänskliga organ avsedda för transplantation

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 207 av den 6 augusti 2010
  )

På omslaget, innehållsförteckningen, i direktivets titel ska det

i stället för:

”Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/45/EU av den 7 juli 2010 ...”

vara:

”Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/53/EU av den 7 juli 2010 ...”.

På sidan 14, i direktivets titel, ska det

i stället för:

”EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2010/45/EU av den 7 juli 2010 ...”

vara:

”EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2010/53/EU av den 7 juli 2010 ...”.

---