# Jurnalul Oficial L 232/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.232.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 232 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 532 septembrie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.232.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 232

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 532 septembrie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 772/2010 al Comisiei din 1 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 555/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol | 1 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 773/2010 al Comisiei din 1 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 4 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/475/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 august 2010 de modificare a Deciziei 2006/594/CE de stabilire a unei repartizări orientative, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului de convergență pentru perioada 2007-2013 în ceea ce privește sumele suplimentare alocate Republicii Cehe, Poloniei și Slovaciei
  [notificată cu numărul C(2010) 5817] | 6 |
| | | 2010/476/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 30 august 2010 de modificare a Deciziei 2006/593/CE de stabilire a unei repartizări orientative, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului de concurență regională și ocuparea forței de muncă pentru perioada 2007-2013 cu privire la Republica Cehă și Slovacia
  [notificată cu numărul C(2010) 5818] | 11 |
| | | 2010/477/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 1 septembrie 2010 referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine
  [notificată cu numărul C(2010) 5956]

   (
  1
  ) | 14 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 772/2010 al Comisiei din 1 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 555/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol

1

Regulamentul (UE) nr. 773/2010 al Comisiei din 1 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

4

DECIZII

2010/475/UE

*

Decizia Comisiei din 30 august 2010 de modificare a Deciziei 2006/594/CE de stabilire a unei repartizări orientative, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului de convergență pentru perioada 2007-2013 în ceea ce privește sumele suplimentare alocate Republicii Cehe, Poloniei și Slovaciei
  [notificată cu numărul C(2010) 5817]

[notificată cu numărul C(2010) 5817]

6

2010/476/UE

*

Decizia Comisiei din 30 august 2010 de modificare a Deciziei 2006/593/CE de stabilire a unei repartizări orientative, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului de concurență regională și ocuparea forței de muncă pentru perioada 2007-2013 cu privire la Republica Cehă și Slovacia
  [notificată cu numărul C(2010) 5818]

[notificată cu numărul C(2010) 5818]

11

2010/477/UE

*

Decizia Comisiei din 1 septembrie 2010 referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine
  [notificată cu numărul C(2010) 5956]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 5956]

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 2.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 772/2010 AL COMISIEI

din 1 septembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 555/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 103za coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Conform articolului 4 primul paragraf litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 al Comisiei din 27 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol (2), durata sprijinului pentru promovare și informare pe piețele din țările terțe nu depășește trei ani pentru un anumit beneficiar într-o anumită țară terță. |
| --- | --- |

(1)

Conform articolului 4 primul paragraf litera (d) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 al Comisiei din 27 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol (2), durata sprijinului pentru promovare și informare pe piețele din țările terțe nu depășește trei ani pentru un anumit beneficiar într-o anumită țară terță.

| (2) | Ținând seama de experiența dobândită în cursul punerii în aplicare a acțiunilor de sprijin menționate, este necesar să se prevadă reînnoirea acestora pentru o perioadă de cel mult doi ani, dat fiind caracterul specific al acțiunilor de promovare și informare în țările terțe, care, de exemplu, necesită formalități administrative de durată mai lungă la nivelul statelor membre și al țărilor terțe. |
| --- | --- |

(2)

Ținând seama de experiența dobândită în cursul punerii în aplicare a acțiunilor de sprijin menționate, este necesar să se prevadă reînnoirea acestora pentru o perioadă de cel mult doi ani, dat fiind caracterul specific al acțiunilor de promovare și informare în țările terțe, care, de exemplu, necesită formalități administrative de durată mai lungă la nivelul statelor membre și al țărilor terțe.

| (3) | Conform articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008, statele membre stabilesc procedura de prezentare a cererilor, care prevede în special norme privind evaluarea oricărei acțiuni care beneficiază de sprijin. Este de asemenea necesar să se prevadă obligația statelor membre de a stabili procedura pentru o eventuală reînnoire a sprijinului, precum și pentru o evaluare preliminară a acțiunilor care beneficiază de sprijin. |
| --- | --- |

(3)

Conform articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008, statele membre stabilesc procedura de prezentare a cererilor, care prevede în special norme privind evaluarea oricărei acțiuni care beneficiază de sprijin. Este de asemenea necesar să se prevadă obligația statelor membre de a stabili procedura pentru o eventuală reînnoire a sprijinului, precum și pentru o evaluare preliminară a acțiunilor care beneficiază de sprijin.

| (4) | Articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 descrie gestionarea financiară a restructurării și reconversiei podgoriilor, fără a stabili însă dispoziții specifice pentru controlul operațiunilor. Operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor pot fi supuse, în anumite cazuri, unor multiple controale la fața locului fără rezultate asupra îmbunătățirii costurilor administrative și financiare pe care le presupun aceste operațiuni. |
| --- | --- |

(4)

Articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 descrie gestionarea financiară a restructurării și reconversiei podgoriilor, fără a stabili însă dispoziții specifice pentru controlul operațiunilor. Operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor pot fi supuse, în anumite cazuri, unor multiple controale la fața locului fără rezultate asupra îmbunătățirii costurilor administrative și financiare pe care le presupun aceste operațiuni.

| (5) | Articolul 81 din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 stabilește dispoziții legate exclusiv de monitorizarea potențialului de producție. Deși sunt strâns legate de operațiunile privind potențialul de producție, operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor sunt excluse în prezent de la aplicarea articolului menționat. În vederea simplificării sistemului de control, este necesar să se stabilească norme privind verificarea operațiunilor de restructurare și reconversie a podgoriilor care să fie similare normelor actuale referitoare la verificarea operațiunilor privind potențialul de producție. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 81 din Regulamentul (CE) nr. 555/2008 stabilește dispoziții legate exclusiv de monitorizarea potențialului de producție. Deși sunt strâns legate de operațiunile privind potențialul de producție, operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor sunt excluse în prezent de la aplicarea articolului menționat. În vederea simplificării sistemului de control, este necesar să se stabilească norme privind verificarea operațiunilor de restructurare și reconversie a podgoriilor care să fie similare normelor actuale referitoare la verificarea operațiunilor privind potențialul de producție.

| (6) | Pentru a simplifica verificarea operațiunilor de restructurare și reconversie a podgoriilor, trebuie să se stabilească dispoziții care să permită utilizarea, în plus față de instrumentele grafice, a unor instrumente echivalente cu ajutorul cărora să se poată, de asemenea, identifica, măsura și localiza o parcelă. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a simplifica verificarea operațiunilor de restructurare și reconversie a podgoriilor, trebuie să se stabilească dispoziții care să permită utilizarea, în plus față de instrumentele grafice, a unor instrumente echivalente cu ajutorul cărora să se poată, de asemenea, identifica, măsura și localiza o parcelă.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 555/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 555/2008 trebuie modificat în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 555/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | la articolul 4 primul paragraf, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | durata sprijinului pentru promovare și informare să nu depășească trei ani pentru un anumit beneficiar într-o anumită țară terță; cu toate acestea, dacă este necesar, acesta poate fi reînnoit o singură dată, pentru o perioadă de maximum doi ani;”; |
| --- | --- | --- |

1.

la articolul 4 primul paragraf, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

durata sprijinului pentru promovare și informare să nu depășească trei ani pentru un anumit beneficiar într-o anumită țară terță; cu toate acestea, dacă este necesar, acesta poate fi reînnoit o singură dată, pentru o perioadă de maximum doi ani;”;

| 2. | articolul 5 alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (a) | teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „Statele membre stabilesc procedura de prezentare a cererilor și procedura de posibilă reînnoire menționată la articolul 4 primul paragraf litera (d), care prevăd în special norme privind:”; |
| --- | --- | --- |

2.

articolul 5 alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(a)

teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„Statele membre stabilesc procedura de prezentare a cererilor și procedura de posibilă reînnoire menționată la articolul 4 primul paragraf litera (d), care prevăd în special norme privind:”;

| (b) | litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | evaluarea oricărei acțiuni care beneficiază de sprijin. În caz de reînnoire, în conformitate cu articolul 4 primul paragraf litera (d), rezultatele acțiunilor care beneficiază de sprijin trebuie evaluate și înainte de reînnoire.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

evaluarea oricărei acțiuni care beneficiază de sprijin. În caz de reînnoire, în conformitate cu articolul 4 primul paragraf litera (d), rezultatele acțiunilor care beneficiază de sprijin trebuie evaluate și înainte de reînnoire.”;

| 3. | la articolul 9 alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Sprijinul se acordă de îndată ce se constată că o operațiune sau toate operațiunile vizate de cererea de sprijin, în funcție de modul de gestionare a măsurii ales de statul membru respectiv, au fost executate și au făcut obiectul unui control la fața locului, în conformitate cu articolul 81 din prezentul regulament.”; |
| --- | --- |

3.

la articolul 9 alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Sprijinul se acordă de îndată ce se constată că o operațiune sau toate operațiunile vizate de cererea de sprijin, în funcție de modul de gestionare a măsurii ales de statul membru respectiv, au fost executate și au făcut obiectul unui control la fața locului, în conformitate cu articolul 81 din prezentul regulament.”;

| 4. | articolul 81 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 81
  Control privind potențialul de producție și operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor
  (1)   În scopul verificării respectării dispozițiilor privind potențialul de producție stabilite în partea II titlul I capitolul III secțiunea IVa din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, inclusiv a interdicției tranzitorii de plantare nouă prevăzute la articolul 85g alineatul (1) din regulamentul respectiv, precum și a dispozițiilor de la articolul 103q din același regulament referitoare la operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor, statele membre utilizează registrul plantațiilor viticole.
  (2)   Atunci când se acordă drepturi de replantare conform dispozițiilor articolului 85i din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, suprafețele sunt verificate în mod sistematic înainte și după executarea defrișării. Loturile care trebuie supuse controlului sunt cele pentru care urmează să se acorde un drept de replantare.
  Controlul anterior defrișării include și verificarea existenței podgoriei în cauză.
  Acest control se efectuează sub forma unui control la fața locului. Cu toate acestea, dacă statul membru dispune de un registru al plantațiilor viticole computerizat fiabil și actualizat, controlul se poate efectua sub forma unui control administrativ, iar obligația referitoare la realizarea unui control la fața locului anterior defrișării poate fi limitată la 5 % din cereri pe an, pentru confirmarea fiabilității sistemului de control administrativ. În cazul în care un astfel de control la fața locului constată nereguli sau discrepanțe semnificative într-o regiune sau într-o parte a unei regiuni, autoritatea competentă crește în mod corespunzător numărul controalelor la fața locului pe parcursul anului în cauză și al anului următor.
  (3)   Suprafețele care beneficiază de o primă de defrișare sunt verificate în mod sistematic înainte și după defrișare. Loturile care trebuie verificate sunt cele care fac obiectul unei cereri de ajutor.
  Controlul anterior defrișării include și verificarea existenței podgoriei în cauză, a suprafeței plantate determinate în conformitate cu articolul 75 și a faptului că suprafața în cauză este întreținută în mod corespunzător.
  Acest control se efectuează sub forma unui control la fața locului. Cu toate acestea, dacă statul membru dispune de un instrument grafic sau de un instrument echivalent în cadrul registrului computerizat al plantațiilor viticole, care permite măsurarea suprafeței plantate în conformitate cu articolul 75, precum și de informații fiabile actualizate cu privire la faptul că parcela este întreținută în mod corespunzător, controlul se poate efectua sub forma unui control administrativ, iar obligația de a efectua un control la fața locului anterior defrișării poate fi limitată la 5 % din cereri, pentru confirmarea fiabilității sistemului de control administrativ. În cazul în care un astfel de control la fața locului constată nereguli sau discrepanțe semnificative într-o regiune sau într-o parte a unei regiuni, autoritatea competentă crește în mod corespunzător numărul controalelor la fața locului pe parcursul anului în cauză.
  (4)   Verificarea executării efective a defrișării se face prin intermediul unui control la fața locului. În cazul defrișării întregii parcele cu viță-de-vie sau dacă rezoluția teledetecției este de minimum 1 m2, verificarea se poate face prin teledetecție.
  (5)   Fără a aduce atingere alineatului (3) al treilea paragraf și alineatului (4), în ceea ce privește suprafețele care beneficiază de o primă de defrișare, cel puțin una dintre cele două verificări menționate la alineatul (3) primul paragraf se efectuează sub forma unui control la fața locului.
  (6)   Suprafețele care beneficiază de ajutoare pentru operațiuni de restructurare și reconversie a podgoriilor sunt verificate în mod sistematic înainte și după executarea operațiunilor. Loturile care trebuie supuse controlului sunt cele pentru care s-a depus o cerere de ajutor.
  Controlul efectuat înainte de executarea operațiunilor include și verificarea existenței podgoriei în cauză, a suprafeței plantate determinate în conformitate cu articolul 75, precum și a faptului că este exclus cazul de înlocuire normală a podgoriilor definită la articolul 6.
  Controlul menționat în paragraful al doilea se efectuează sub forma unui control la fața locului. Cu toate acestea, dacă statul membru dispune de un instrument grafic sau de un instrument echivalent în cadrul registrului computerizat al plantațiilor viticole, care permite măsurarea suprafeței plantate în conformitate cu articolul 75, precum și de informații fiabile actualizate cu privire la soiurile de struguri de vin plantate, controlul se poate efectua sub forma unui control administrativ, iar, în consecință, obligația de a efectua un control la fața locului înainte de executarea operațiunilor poate fi limitată la 5 % din cereri, pentru confirmarea fiabilității sistemului de control administrativ. În cazul în care un astfel de control la fața locului constată nereguli sau discrepanțe semnificative într-o regiune sau într-o parte a unei regiuni, autoritatea competentă crește în mod corespunzător numărul controalelor la fața locului pe parcursul anului în cauză.” |
| --- | --- |

4.

articolul 81 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 81

Control privind potențialul de producție și operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor

(1)   În scopul verificării respectării dispozițiilor privind potențialul de producție stabilite în partea II titlul I capitolul III secțiunea IVa din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, inclusiv a interdicției tranzitorii de plantare nouă prevăzute la articolul 85g alineatul (1) din regulamentul respectiv, precum și a dispozițiilor de la articolul 103q din același regulament referitoare la operațiunile de restructurare și reconversie a podgoriilor, statele membre utilizează registrul plantațiilor viticole.

(2)   Atunci când se acordă drepturi de replantare conform dispozițiilor articolului 85i din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007, suprafețele sunt verificate în mod sistematic înainte și după executarea defrișării. Loturile care trebuie supuse controlului sunt cele pentru care urmează să se acorde un drept de replantare.

Controlul anterior defrișării include și verificarea existenței podgoriei în cauză.

Acest control se efectuează sub forma unui control la fața locului. Cu toate acestea, dacă statul membru dispune de un registru al plantațiilor viticole computerizat fiabil și actualizat, controlul se poate efectua sub forma unui control administrativ, iar obligația referitoare la realizarea unui control la fața locului anterior defrișării poate fi limitată la 5 % din cereri pe an, pentru confirmarea fiabilității sistemului de control administrativ. În cazul în care un astfel de control la fața locului constată nereguli sau discrepanțe semnificative într-o regiune sau într-o parte a unei regiuni, autoritatea competentă crește în mod corespunzător numărul controalelor la fața locului pe parcursul anului în cauză și al anului următor.

(3)   Suprafețele care beneficiază de o primă de defrișare sunt verificate în mod sistematic înainte și după defrișare. Loturile care trebuie verificate sunt cele care fac obiectul unei cereri de ajutor.

Controlul anterior defrișării include și verificarea existenței podgoriei în cauză, a suprafeței plantate determinate în conformitate cu articolul 75 și a faptului că suprafața în cauză este întreținută în mod corespunzător.

Acest control se efectuează sub forma unui control la fața locului. Cu toate acestea, dacă statul membru dispune de un instrument grafic sau de un instrument echivalent în cadrul registrului computerizat al plantațiilor viticole, care permite măsurarea suprafeței plantate în conformitate cu articolul 75, precum și de informații fiabile actualizate cu privire la faptul că parcela este întreținută în mod corespunzător, controlul se poate efectua sub forma unui control administrativ, iar obligația de a efectua un control la fața locului anterior defrișării poate fi limitată la 5 % din cereri, pentru confirmarea fiabilității sistemului de control administrativ. În cazul în care un astfel de control la fața locului constată nereguli sau discrepanțe semnificative într-o regiune sau într-o parte a unei regiuni, autoritatea competentă crește în mod corespunzător numărul controalelor la fața locului pe parcursul anului în cauză.

(4)   Verificarea executării efective a defrișării se face prin intermediul unui control la fața locului. În cazul defrișării întregii parcele cu viță-de-vie sau dacă rezoluția teledetecției este de minimum 1 m2, verificarea se poate face prin teledetecție.

(5)   Fără a aduce atingere alineatului (3) al treilea paragraf și alineatului (4), în ceea ce privește suprafețele care beneficiază de o primă de defrișare, cel puțin una dintre cele două verificări menționate la alineatul (3) primul paragraf se efectuează sub forma unui control la fața locului.

(6)   Suprafețele care beneficiază de ajutoare pentru operațiuni de restructurare și reconversie a podgoriilor sunt verificate în mod sistematic înainte și după executarea operațiunilor. Loturile care trebuie supuse controlului sunt cele pentru care s-a depus o cerere de ajutor.

Controlul efectuat înainte de executarea operațiunilor include și verificarea existenței podgoriei în cauză, a suprafeței plantate determinate în conformitate cu articolul 75, precum și a faptului că este exclus cazul de înlocuire normală a podgoriilor definită la articolul 6.

Controlul menționat în paragraful al doilea se efectuează sub forma unui control la fața locului. Cu toate acestea, dacă statul membru dispune de un instrument grafic sau de un instrument echivalent în cadrul registrului computerizat al plantațiilor viticole, care permite măsurarea suprafeței plantate în conformitate cu articolul 75, precum și de informații fiabile actualizate cu privire la soiurile de struguri de vin plantate, controlul se poate efectua sub forma unui control administrativ, iar, în consecință, obligația de a efectua un control la fața locului înainte de executarea operațiunilor poate fi limitată la 5 % din cereri, pentru confirmarea fiabilității sistemului de control administrativ. În cazul în care un astfel de control la fața locului constată nereguli sau discrepanțe semnificative într-o regiune sau într-o parte a unei regiuni, autoritatea competentă crește în mod corespunzător numărul controalelor la fața locului pe parcursul anului în cauză.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 170, 30.6.2008, p. 1.

2

---

| 2.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/4

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 773/2010 AL COMISIEI

din 1 septembrie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 2 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 1 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 41,0 |
| ZZ | 41,0 |
| 0707 00 05 | TR | 141,2 |
| ZZ | 141,2 |
| 0709 90 70 | TR | 126,2 |
| ZZ | 126,2 |
| 0805 50 10 | AR | 107,0 |
| CL | 159,0 |
| TR | 153,5 |
| UY | 75,6 |
| ZA | 133,6 |
| ZZ | 125,7 |
| 0806 10 10 | BA | 91,2 |
| EG | 131,2 |
| IL | 123,0 |
| TR | 112,7 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 121,0 |
| 0808 10 80 | AR | 92,9 |
| BR | 69,6 |
| CL | 103,2 |
| CN | 65,6 |
| NZ | 89,6 |
| US | 95,6 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 86,4 |
| 0808 20 50 | AR | 115,4 |
| CL | 96,6 |
| CN | 70,5 |
| TR | 133,1 |
| ZA | 100,4 |
| ZZ | 103,2 |
| 0809 30 | TR | 143,9 |
| ZZ | 143,9 |
| 0809 40 05 | BA | 53,2 |
| IL | 161,0 |
| XS | 52,3 |
| ZZ | 88,8 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

41,0

ZZ

41,0

0707 00 05

TR

141,2

ZZ

141,2

0709 90 70

TR

126,2

ZZ

126,2

0805 50 10

AR

107,0

CL

159,0

TR

153,5

UY

75,6

ZA

133,6

ZZ

125,7

0806 10 10

BA

91,2

EG

131,2

IL

123,0

TR

112,7

ZA

147,0

ZZ

121,0

0808 10 80

AR

92,9

BR

69,6

CL

103,2

CN

65,6

NZ

89,6

US

95,6

ZA

88,5

ZZ

86,4

0808 20 50

AR

115,4

CL

96,6

CN

70,5

TR

133,1

ZA

100,4

ZZ

103,2

0809 30

TR

143,9

ZZ

143,9

0809 40 05

BA

53,2

IL

161,0

XS

52,3

ZZ

88,8

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

DECIZII

| 2.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/6

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 august 2010

de modificare a Deciziei 2006/594/CE de stabilire a unei repartizări orientative, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului de convergență pentru perioada 2007-2013 în ceea ce privește sumele suplimentare alocate Republicii Cehe, Poloniei și Slovaciei

[notificată cu numărul C(2010) 5817]

(2010/475/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (1), în special articolul 18 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2006/594/CE (2), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2007/191/CE (3), Comisia a stabilit o repartizare orientativă, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului „convergență” pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2006/594/CE (2), astfel cum a fost modificată prin Decizia 2007/191/CE (3), Comisia a stabilit o repartizare orientativă, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului „convergență” pentru perioada 2007-2013.

| (2) | În conformitate cu punctul 10 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, s-a stabilit, în 2010, că PIB-ul cumulat în Republica Cehă, în Polonia și în Slovacia pentru perioada 2007-2009 diferă cu peste ± 5 % de PIB-ul cumulat estimat în conformitate cu punctul 9 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, inclusiv din cauza fluctuațiilor cursurilor de schimb. Prin urmare, ar trebui ajustate în consecință sumele alocate Republicii Cehe, Poloniei și Slovaciei pentru perioada 2011-2013. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu punctul 10 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, s-a stabilit, în 2010, că PIB-ul cumulat în Republica Cehă, în Polonia și în Slovacia pentru perioada 2007-2009 diferă cu peste ± 5 % de PIB-ul cumulat estimat în conformitate cu punctul 9 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, inclusiv din cauza fluctuațiilor cursurilor de schimb. Prin urmare, ar trebui ajustate în consecință sumele alocate Republicii Cehe, Poloniei și Slovaciei pentru perioada 2011-2013.

| (3) | În conformitate cu punctele 16 și 17 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4), Comisia a adoptat, la 16 aprilie 2010, Comunicarea privind ajustarea tehnică a cadrului financiar pentru 2011 în concordanță cu evoluțiile VNB, inclusiv ajustarea sumelor alocate din fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statele membre pentru care există o diferență între PIB-ul estimat și PIB-ul real pentru perioada 2007-2009 (5), prin care a informat că este necesară efectuarea unei ajustări pozitive de 237 045 801 EUR pentru Republica Cehă, de 632 392 153 EUR pentru Polonia și de 137 711 534 EUR pentru Slovacia, care trebuie eșalonată în părți egale în 2011, 2012 și 2013. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu punctele 16 și 17 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (4), Comisia a adoptat, la 16 aprilie 2010, Comunicarea privind ajustarea tehnică a cadrului financiar pentru 2011 în concordanță cu evoluțiile VNB, inclusiv ajustarea sumelor alocate din fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statele membre pentru care există o diferență între PIB-ul estimat și PIB-ul real pentru perioada 2007-2009 (5), prin care a informat că este necesară efectuarea unei ajustări pozitive de 237 045 801 EUR pentru Republica Cehă, de 632 392 153 EUR pentru Polonia și de 137 711 534 EUR pentru Slovacia, care trebuie eșalonată în părți egale în 2011, 2012 și 2013.

| (4) | Pentru a stabili sumele alocate statelor membre în cauză, este necesar să se ia în considerare alocarea proporțională între obiectivul „convergență” și obiectivul „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă” în cursul perioadei de programare actuale 2007-2013 pentru fiecare dintre statele membre în cauză, precum și necesitatea de a utiliza în cel mai eficient mod posibil alocarea fondurilor pentru proiectele care sunt puse în aplicare în prezent. În consecință, prezenta decizie ar trebui să aloce doar partea din ajustările pozitive totale care se referă la obiectivul „convergență”. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a stabili sumele alocate statelor membre în cauză, este necesar să se ia în considerare alocarea proporțională între obiectivul „convergență” și obiectivul „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă” în cursul perioadei de programare actuale 2007-2013 pentru fiecare dintre statele membre în cauză, precum și necesitatea de a utiliza în cel mai eficient mod posibil alocarea fondurilor pentru proiectele care sunt puse în aplicare în prezent. În consecință, prezenta decizie ar trebui să aloce doar partea din ajustările pozitive totale care se referă la obiectivul „convergență”.

| (5) | Din motive de eficiență, este adecvat să se înlocuiască sumele indicate pe rândul „Total” din tabelul 2 din anexa III la Decizia 2006/594/CE pentru anii 2007-2010, deoarece nu reflectă cifrele comunicate pentru Bulgaria. |
| --- | --- |

(5)

Din motive de eficiență, este adecvat să se înlocuiască sumele indicate pe rândul „Total” din tabelul 2 din anexa III la Decizia 2006/594/CE pentru anii 2007-2010, deoarece nu reflectă cifrele comunicate pentru Bulgaria.

| (6) | Prin urmare, Decizia 2006/594/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, Decizia 2006/594/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2006/594/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | anexa I se înlocuiește cu textul anexei I la prezenta decizie; |
| --- | --- |

1.

anexa I se înlocuiește cu textul anexei I la prezenta decizie;

| 2. | anexa III se înlocuiește cu textul anexei II la prezenta decizie. |
| --- | --- |

2.

anexa III se înlocuiește cu textul anexei II la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 august 2010.

Pentru Comisie

Johannes HAHN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

1

(2)  JO L 243, 6.9.2006, p. 37.

2

(3)  JO L 87, 28.3.2007, p. 18.

3

(4)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

4

(5)  COM(2010) 160 final.

5

---

ANEXA I

„ANEXA I

Repartizarea orientativă, pe stat membru, a creditelor de angajament pentru regiunile care pot beneficia de finanțare din fondurile structurale în temeiul obiectivului «convergență» pentru perioada 1 ianuarie 2007-31 decembrie 2013

| (EUR) |
| --- |
| State membre | TABELUL 1 – | Valoarea creditelor (prețurile din 2004) |

(EUR)

State membre

TABELUL 1 –

Valoarea creditelor (prețurile din 2004)

Regiuni eligibile în temeiul obiectivului

Finanțare suplimentară prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 la punctul:

10

14

20

24

26

28

30

Bulgaria

3 863 601 178

Česká republika

15 111 066 754

197 709 105

Deutschland

10 360 473 669

166 582 500

Eesti

1 955 979 029

31 365 110

Elláda

8 358 352 296

España

17 283 774 067

1 396 500 000

France

2 403 498 342

427 408 905

Italia

17 993 716 405

825 930 000

Latvija

2 586 694 732

53 886 609

Lietuva

3 875 516 071

79 933 567

Magyarország

12 622 187 455

Malta

493 750 177

Polska

38 507 171 321

359 874 111

880 349 050

Portugal

15 143 387 819

58 206 001

România

11 115 420 983

Slovenija

2 401 302 729

Slovensko

6 214 921 468

110 544 803

United Kingdom

2 429 762 895

Total

172 720 577 390

668 128 019

880 349 050

485 614 906

165 185 286

1 396 500 000

825 930 000

166 582 500

| (EUR) |
| --- |
| Stat membru | TABELUL 2 – | Defalcarea anuală a creditelor (prețurile din 2004) |

(EUR)

Stat membru

TABELUL 2 –

Defalcarea anuală a creditelor (prețurile din 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

300 892 058

431 830 557

576 458 082

595 526 527

625 067 349

653 446 232

680 380 373

Česká republika

1 993 246 617

2 050 979 461

2 106 089 584

2 162 632 571

2 283 395 438

2 332 343 673

2 380 088 515

Deutschland

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

1 503 865 167

Eesti

229 977 253

245 929 572

262 982 602

281 212 290

300 982 256

322 136 118

344 124 048

Elláda

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

1 194 050 328

España

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

2 668 610 581

France

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

404 415 321

Italia

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

2 688 520 915

Latvija

308 012 292

330 054 158

353 328 505

376 808 997

400 322 218

424 084 983

447 970 188

Lietuva

528 903 377

525 252 930

525 724 448

549 071 072

581 530 171

606 085 051

638 882 589

Magyarország

1 838 275 243

1 749 371 409

1 634 208 005

1 659 921 561

1 847 533 517

1 913 391 641

1 979 486 079

Malta

81 152 175

73 854 132

68 610 286

61 225 559

61 225 559

68 610 286

79 072 180

Polska

5 686 360 306

5 705 409 032

5 720 681 799

5 535 346 918

5 679 612 617

5 699 319 089

5 720 664 721

Portugal

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

2 171 656 260

România

782 254 110

1 123 289 385

1 498 844 810

1 773 286 696

1 875 412 911

1 979 406 577

2 082 926 494

Slovenija

423 258 365

397 135 571

370 643 430

343 781 942

316 551 106

288 950 923

260 981 392

Slovensko

939 878 406

896 645 972

845 960 417

765 136 058

845 313 158

910 570 647

1 121 961 613

United Kingdom

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

347 108 985

Total

24 090 437 759

24 507 979 736

24 941 759 525

25 082 177 748

25 795 173 857

26 176 572 777

26 714 765 749”

---

ANEXA II

„ANEXA III

Repartizarea orientativă, pe stat membru, a creditelor de angajament pentru statele membre care pot beneficia de finanțare din Fondul de coeziune în temeiul obiectivului «convergență» pentru perioada 1 ianuarie 2007 – 31 decembrie 2013

| (EUR) |
| --- |
| Stat membru | TABELUL 1 – | Valoarea creditelor (prețurile din 2004) |

(EUR)

Stat membru

TABELUL 1 –

Valoarea creditelor (prețurile din 2004)

Finanțare suplimentară prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 la punctul:

10

24

Bulgaria

2 009 650 238

Česká republika

7 809 984 551

Eesti

1 000 465 639

16 157 785

Elláda

3 280 399 675

Kýpros/Kibris

193 005 267

Latvija

1 331 962 318

27 759 767

Lietuva

1 987 693 262

41 177 899

Magyarország

7 570 173 505

Malta

251 648 410

Polska

19 512 850 811

179 937 056

Portugal

2 715 031 963

România

5 754 788 708

Slovenija

1 235 595 457

Slovensko

3 424 078 134

Total

58 077 327 938

179 937 056

85 095 451

| (EUR) |
| --- |
| Stat membru | TABELUL 2 – | Defalcarea anuală a creditelor (prețurile din 2004) |

(EUR)

Stat membru

TABELUL 2 –

Defalcarea anuală a creditelor (prețurile din 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Bulgaria

161 567 407

227 036 657

299 350 419

308 884 642

323 655 053

337 844 495

351 311 565

Česká republika

1 032 973 476

1 061 839 898

1 089 394 960

1 117 666 453

1 144 441 732

1 169 574 794

1 194 093 238

Eesti

118 267 391

126 243 551

134 770 066

143 884 910

153 769 893

164 346 824

175 340 789

Elláda

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

468 628 525

Kýpros/Kibris

52 598 692

42 866 160

33 133 627

23 401 096

13 668 564

13 668 564

13 668 564

Latvija

159 639 206

170 660 138

182 297 312

194 037 557

205 794 168

217 675 551

229 618 153

Lietuva

180 857 472

230 966 558

277 869 373

303 013 907

320 491 883

348 611 677

367 060 291

Magyarország

328 094 604

687 358 082

1 080 433 910

1 308 130 864

1 343 212 938

1 388 664 318

1 434 278 789

Malta

24 809 997

32 469 219

37 971 049

45 716 955

45 716 955

37 971 049

26 993 186

Polska

1 883 652 471

2 208 285 009

2 532 817 229

2 755 750 999

3 136 326 090

3 437 744 747

3 738 211 322

Portugal

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

387 861 709

România

419 281 086

589 798 724

777 576 436

914 797 379

965 860 486

1 017 857 319

1 069 617 278

Slovenija

86 225 407

115 705 905

145 555 750

175 774 942

206 363 481

237 321 369

268 648 603

Slovensko

197 125 902

317 519 267

452 740 053

630 951 164

664 262 430

668 505 352

492 973 966

Total

5 501 583 345

6 667 239 402

7 900 400 418

8 778 501 102

9 380 053 907

9 896 276 293

10 218 305 978”

---

| 2.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/11

---

DECIZIA COMISIEI

din 30 august 2010

de modificare a Deciziei 2006/593/CE de stabilire a unei repartizări orientative, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului de concurență regională și ocuparea forței de muncă pentru perioada 2007-2013 cu privire la Republica Cehă și Slovacia

[notificată cu numărul C(2010) 5818]

(2010/476/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (1), în special articolul 18 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Prin Decizia 2006/593/CE (2), Comisia a stabilit o repartizare orientativă, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă” pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

(1)

Prin Decizia 2006/593/CE (2), Comisia a stabilit o repartizare orientativă, pe stat membru, a creditelor de angajament în temeiul obiectivului „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă” pentru perioada 2007-2013.

| (2) | În conformitate cu punctul 10 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, s-a stabilit, în 2010, că PIB-ul cumulat în Republica Cehă, în Polonia și în Slovacia pentru perioada 2007-2009 diferă cu peste ± 5 % de PIB-ul cumulat estimat în conformitate cu punctul 9 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, inclusiv din cauza fluctuațiilor cursurilor de schimb. Prin urmare, ar trebui ajustate în consecință sumele alocate Republicii Cehe și Slovaciei pentru perioada 2011-2013. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu punctul 10 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, s-a stabilit, în 2010, că PIB-ul cumulat în Republica Cehă, în Polonia și în Slovacia pentru perioada 2007-2009 diferă cu peste ± 5 % de PIB-ul cumulat estimat în conformitate cu punctul 9 din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, inclusiv din cauza fluctuațiilor cursurilor de schimb. Prin urmare, ar trebui ajustate în consecință sumele alocate Republicii Cehe și Slovaciei pentru perioada 2011-2013.

| (3) | În conformitate cu punctele 16 și 17 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), Comisia a adoptat, la 16 aprilie 2010, Comunicarea privind ajustarea tehnică a cadrului financiar pentru 2011 în concordanță cu evoluțiile VNB, inclusiv ajustarea sumelor alocate din fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statele membre pentru care există o diferență între PIB-ul estimat și PIB-ul real pentru perioada 2007-2009 (4), prin care a informat că este necesară efectuarea unei ajustări pozitive de 237 045 801 EUR pentru Republica Cehă și de 137 711 534 EUR pentru Slovacia, care trebuie eșalonată în părți egale în 2011, 2012 și 2013. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu punctele 16 și 17 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 încheiat între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (3), Comisia a adoptat, la 16 aprilie 2010, Comunicarea privind ajustarea tehnică a cadrului financiar pentru 2011 în concordanță cu evoluțiile VNB, inclusiv ajustarea sumelor alocate din fonduri de susținere a politicii de coeziune pentru statele membre pentru care există o diferență între PIB-ul estimat și PIB-ul real pentru perioada 2007-2009 (4), prin care a informat că este necesară efectuarea unei ajustări pozitive de 237 045 801 EUR pentru Republica Cehă și de 137 711 534 EUR pentru Slovacia, care trebuie eșalonată în părți egale în 2011, 2012 și 2013.

| (4) | Pentru a stabili sumele alocate statelor membre în cauză, este necesar să se ia în considerare alocarea proporțională între obiectivul „convergență” și obiectivul „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă” în cursul perioadei de programare actuale 2007-2013 pentru fiecare dintre statele membre în cauză, precum și necesitatea de a utiliza în cel mai eficient mod posibil alocarea fondurilor pentru proiectele care sunt puse în aplicare în prezent. În consecință, prezenta decizie ar trebui să aloce doar partea din ajustările pozitive totale care se referă la obiectivul „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă”. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a stabili sumele alocate statelor membre în cauză, este necesar să se ia în considerare alocarea proporțională între obiectivul „convergență” și obiectivul „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă” în cursul perioadei de programare actuale 2007-2013 pentru fiecare dintre statele membre în cauză, precum și necesitatea de a utiliza în cel mai eficient mod posibil alocarea fondurilor pentru proiectele care sunt puse în aplicare în prezent. În consecință, prezenta decizie ar trebui să aloce doar partea din ajustările pozitive totale care se referă la obiectivul „competitivitate regională și ocuparea forței de muncă”.

| (5) | Prin urmare, Decizia 2006/593/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Decizia 2006/593/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa I la Decizia 2006/593/CE se înlocuiește cu textul din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 30 august 2010.

Pentru Comisie

Johannes HAHN

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 210, 31.7.2006, p. 25.

1

(2)  JO L 243, 6.9.2006, p. 32.

2

(3)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

3

(4)  COM(2010) 160 final.

4

---

ANEXĂ

„ANEXA I

Repartizare orientativă, pe stat membru, a creditelor de angajament pentru regiunile care pot beneficia de finanțare din fondurile structurale, în temeiul obiectivului «competitivitate regională și ocuparea forței de muncă» pentru perioada 1 ianuarie 2007-31 decembrie 2013

| (EUR) |
| --- |
| TABELUL 1 – | Valoarea creditelor (prețurile din 2004) |

(EUR)

TABELUL 1 –

Valoarea creditelor (prețurile din 2004)

Stat membru

Regiuni eligibile în temeiul obiectivului «competitivitate regională și ocuparea forței de muncă»

Finanțare suplimentară prevăzută în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 la punctul:

10

16

20

23

25

26

28

29

Belgique/België

1 264 522 294

Česká republika

172 351 284

4 633 651

199 500 000

Danmark

452 135 320

Deutschland

8 273 934 718

74 812 500

España

2 925 887 307

199 500 000

France

9 000 763 163

99 750 000

Éire/Ireland

260 155 399

Italia

4 539 667 937

209 475 000

Luxembourg

44 796 164

Nederland

1 472 879 499

Österreich

761 883 269

149 625 000

Portugal

435 196 895

Slovensko

398 057 758

7 006 030

Suomi/Finland

778 631 938

153 552 511

Sverige

1 077 567 589

215 598 656

149 624 993

United Kingdom

5 335 717 800

Total

37 194 148 334

11 639 681

199 500 000

369 151 167

149 624 993

224 437 500

199 500 000

209 475 000

99 750 000

| (EUR) |
| --- |
| Stat membru | TABELUL 2 – | Defalcarea anuală a creditelor (prețurile din 2004) |

(EUR)

Stat membru

TABELUL 2 –

Defalcarea anuală a creditelor (prețurile din 2004)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Belgique/België

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

180 646 042

Česká republika

53 121 612

53 121 612

53 121 612

53 121 612

54 696 847

54 665 961

54 635 679

Danmark

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

64 590 760

Deutschland

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

1 192 678 174

España

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

446 483 901

France

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

1 300 073 309

Éire/Ireland

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

37 165 057

Italia

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

678 448 991

Luxembourg

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

6 399 452

Nederland

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

210 411 357

Österreich

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

130 215 467

Portugal

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

62 170 985

Slovensko

59 287 258

57 274 995

54 915 823

51 153 834

55 518 251

58 543 272

68 370 355

Suomi/Finland

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

133 169 207

Sverige

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

206 113 034

United Kingdom

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

762 245 400

Total

5 523 220 006

5 521 207 743

5 518 848 571

5 515 086 582

5 521 026 234

5 524 020 369

5 533 817 170”

---

| 2.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 232/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 232/14

---

DECIZIA COMISIEI

din 1 septembrie 2010

referitoare la criteriile și la standardele metodologice privind starea ecologică bună a apelor marine

[notificată cu numărul C(2010) 5956]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/477/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1), în special articolul 9 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Criteriile pentru realizarea stării ecologice bune constituie un punct de plecare pentru dezvoltarea unor abordări coerente în stadiile pregătitoare ale strategiilor marine, inclusiv determinarea caracteristicilor unei stări ecologice bune și stabilirea unui set cuprinzător de obiective de mediu, care urmează să fie elaborate în mod coerent și coordonat în cadrul cerinței de cooperare regională. |
| --- | --- |

(1)

Criteriile pentru realizarea stării ecologice bune constituie un punct de plecare pentru dezvoltarea unor abordări coerente în stadiile pregătitoare ale strategiilor marine, inclusiv determinarea caracteristicilor unei stări ecologice bune și stabilirea unui set cuprinzător de obiective de mediu, care urmează să fie elaborate în mod coerent și coordonat în cadrul cerinței de cooperare regională.

| (2) | Comisia a consultat toate părțile interesate, inclusiv convențiile marine regionale, în special cu privire la evaluarea științifică și tehnică realizată de grupurile de lucru organizate de Centrul Comun de Cercetare și de Consiliul Internațional pentru Explorarea Mărilor în vederea susținerii elaborării de criterii și standarde metodologice. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a consultat toate părțile interesate, inclusiv convențiile marine regionale, în special cu privire la evaluarea științifică și tehnică realizată de grupurile de lucru organizate de Centrul Comun de Cercetare și de Consiliul Internațional pentru Explorarea Mărilor în vederea susținerii elaborării de criterii și standarde metodologice.

| (3) | Una dintre principalele constatări ale acestei activități științifice și tehnice este necesitatea imperioasă de a dezvolta cunoașterea științifică pentru evaluarea stării ecologice bune într-o manieră globală și coerentă, în vederea sprijinirii managementului bazat pe abordarea ecosistemică. O îmbunătățire a cunoștințelor științifice trebuie realizată, în special prin intermediul comunicării intitulate „O strategie europeană de cercetare marină și maritimă. Un cadru coerent al Spațiului European de Cercetare în sprijinul utilizării sustenabile a oceanelor și mărilor” (2), în cadrul comunicării „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (3) și în concordanță cu alte acte legislative și politici ale Uniunii. De asemenea, este oportun să se integreze ulterior în cadrul procesului viitoarea experiență la nivel național și regional în privința implementării stadiilor pregătitoare ale strategiilor marine enumerate la articolul 5 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

(3)

Una dintre principalele constatări ale acestei activități științifice și tehnice este necesitatea imperioasă de a dezvolta cunoașterea științifică pentru evaluarea stării ecologice bune într-o manieră globală și coerentă, în vederea sprijinirii managementului bazat pe abordarea ecosistemică. O îmbunătățire a cunoștințelor științifice trebuie realizată, în special prin intermediul comunicării intitulate „O strategie europeană de cercetare marină și maritimă. Un cadru coerent al Spațiului European de Cercetare în sprijinul utilizării sustenabile a oceanelor și mărilor” (2), în cadrul comunicării „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (3) și în concordanță cu alte acte legislative și politici ale Uniunii. De asemenea, este oportun să se integreze ulterior în cadrul procesului viitoarea experiență la nivel național și regional în privința implementării stadiilor pregătitoare ale strategiilor marine enumerate la articolul 5 alineatul (2) litera (a) din Directiva 2008/56/CE.

| (4) | Prin urmare, este oportună revizuirea de către Comisie a prezentei decizii în contextul articolului 25 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE. Pe lângă revizuirea criteriilor, este necesară dezvoltarea în continuare a standardelor metodologice, în strânsă coordonare cu stabilirea programelor de monitorizare. Această revizuire trebuie realizată cât mai curând posibil după finalizarea evaluării impuse de articolul 12 din Directiva 2008/56/CE, în timp util pentru a sprijini actualizarea cu succes a strategiilor marine al căror termen limită este 2018, în temeiul articolului 17 din directiva menționată, contribuind astfel la managementul adaptiv. Aceasta este în concordanță cu faptul că ar putea fi necesar ca determinarea stării ecologice bune să fie adaptată în timp, ținând seama de dinamismul ecosistemelor marine, de variabilitatea lor naturală și de faptul că presiunile și impacturile asupra acestora ar putea varia în funcție de evoluția diferitelor tipare de activitate umană și în funcție de efectele schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, este oportună revizuirea de către Comisie a prezentei decizii în contextul articolului 25 alineatul (3) din Directiva 2008/56/CE. Pe lângă revizuirea criteriilor, este necesară dezvoltarea în continuare a standardelor metodologice, în strânsă coordonare cu stabilirea programelor de monitorizare. Această revizuire trebuie realizată cât mai curând posibil după finalizarea evaluării impuse de articolul 12 din Directiva 2008/56/CE, în timp util pentru a sprijini actualizarea cu succes a strategiilor marine al căror termen limită este 2018, în temeiul articolului 17 din directiva menționată, contribuind astfel la managementul adaptiv. Aceasta este în concordanță cu faptul că ar putea fi necesar ca determinarea stării ecologice bune să fie adaptată în timp, ținând seama de dinamismul ecosistemelor marine, de variabilitatea lor naturală și de faptul că presiunile și impacturile asupra acestora ar putea varia în funcție de evoluția diferitelor tipare de activitate umană și în funcție de efectele schimbărilor climatice.

| (5) | Criteriile privind starea ecologică bună se bazează pe obligațiile și pe evoluțiile existente în contextul legislației aplicabile a Uniunii, inclusiv Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (4), care se aplică apelor costiere, precum și Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (5), Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (6) și o serie de instrumente create în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, ținând seama, de asemenea, acolo unde este cazul, de informațiile și cunoștințele acumulate și de abordările elaborate în cadrul convențiilor regionale. Datorită faptului că prezenta decizie contribuie la dezvoltarea în continuare a conceptului de stare ecologică bună a apelor marine, ea sprijină, în ceea ce privește ecosistemele marine, procesul de revizuire a strategiei Uniunii Europene privind biodiversitatea dincolo de orizontul 2010, precum și planul de acțiune privind biodiversitatea. |
| --- | --- |

(5)

Criteriile privind starea ecologică bună se bazează pe obligațiile și pe evoluțiile existente în contextul legislației aplicabile a Uniunii, inclusiv Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (4), care se aplică apelor costiere, precum și Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (5), Directiva 2009/147/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind conservarea păsărilor sălbatice (6) și o serie de instrumente create în cadrul politicii comune în domeniul pescuitului, ținând seama, de asemenea, acolo unde este cazul, de informațiile și cunoștințele acumulate și de abordările elaborate în cadrul convențiilor regionale. Datorită faptului că prezenta decizie contribuie la dezvoltarea în continuare a conceptului de stare ecologică bună a apelor marine, ea sprijină, în ceea ce privește ecosistemele marine, procesul de revizuire a strategiei Uniunii Europene privind biodiversitatea dincolo de orizontul 2010, precum și planul de acțiune privind biodiversitatea.

| (6) | Directiva 2008/56/CE, care reprezintă pilonul de mediu al politicii maritime integrate, necesită aplicarea abordării ecosistemice pentru managementul activităților umane, la nivelul tuturor sectoarelor care au impact asupra mediului marin. Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (7) stabilește că reforma respectivă trebuie să ofere instrumentele adecvate pentru sprijinirea acestei abordări ecosistemice. |
| --- | --- |

(6)

Directiva 2008/56/CE, care reprezintă pilonul de mediu al politicii maritime integrate, necesită aplicarea abordării ecosistemice pentru managementul activităților umane, la nivelul tuturor sectoarelor care au impact asupra mediului marin. Cartea verde privind reforma politicii comune în domeniul pescuitului (7) stabilește că reforma respectivă trebuie să ofere instrumentele adecvate pentru sprijinirea acestei abordări ecosistemice.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 25 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 25 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Criteriile care trebuie utilizate de statele membre pentru evaluarea măsurii în care este realizată starea ecologică bună, împreună cu referințele la standardele metodologice adecvate, acolo unde este cazul, sunt stabilite în anexă.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 1 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Janez POTOČNIK

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

1

(2)  COM(2008) 534 final.

2

(3)  COM(2010) 2020 final.

3

(4)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

4

(5)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

5

(6)  JO L 20, 26.1.2010, p. 7.

6

(7)  COM(2009) 163 final, p. 19.

7

---

ANEXĂ

CRITERII ȘI STANDARDE METODOLOGICE ADECVATE PRIVIND STAREA ECOLOGICĂ BUNĂ

PARTEA A

Condiții generale de aplicare a criteriilor privind starea ecologică bună

| 1. | Criteriile de evaluare a măsurii în care este realizată starea ecologică bună sunt specificate și numerotate în partea B, în legătură cu fiecare dintre cei unsprezece descriptori ai stării ecologice bune stabiliți în anexa I la Directiva 2008/56/CE. Criteriile sunt însoțite de o listă a indicatorilor asociați, pentru ca aceste criterii să devină operaționale și pentru a permite progrese ulterioare. În partea B, criteriile sunt însoțite de trimiteri la standardele metodologice aplicabile, în cazul în care acestea există. Pentru o serie de astfel de criterii și indicatori asociați s-a identificat necesitatea unei dezvoltări suplimentare, precum și a unor informații adiționale, necesitate care urmează să fie abordată în cadrul procesului de revizuire a prezentei decizii (1). Prezenta parte stabilește condițiile generale de aplicare a acestor criterii și a indicatorilor asociați. |
| --- | --- |

1.

Criteriile de evaluare a măsurii în care este realizată starea ecologică bună sunt specificate și numerotate în partea B, în legătură cu fiecare dintre cei unsprezece descriptori ai stării ecologice bune stabiliți în anexa I la Directiva 2008/56/CE. Criteriile sunt însoțite de o listă a indicatorilor asociați, pentru ca aceste criterii să devină operaționale și pentru a permite progrese ulterioare. În partea B, criteriile sunt însoțite de trimiteri la standardele metodologice aplicabile, în cazul în care acestea există. Pentru o serie de astfel de criterii și indicatori asociați s-a identificat necesitatea unei dezvoltări suplimentare, precum și a unor informații adiționale, necesitate care urmează să fie abordată în cadrul procesului de revizuire a prezentei decizii (1). Prezenta parte stabilește condițiile generale de aplicare a acestor criterii și a indicatorilor asociați.

| 2. | În cazul majorității criteriilor, evaluarea și metodologiile necesare trebuie să țină seama de și, acolo unde este cazul, să se bazeze pe cele aplicabile în temeiul legislației comunitare existente, în special Directiva 2000/60/CE, Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), Directiva 92/43/CEE, Directiva 2009/147/CE și alte acte legislative pertinente ale Uniunii [inclusiv în temeiul politicii comune în domeniul pescuitului, de exemplu Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului (3)], ținându-se cont, de asemenea, de rapoartele grupurilor de lucru instituite de Centrul Comun de Cercetare și de Consiliul Internațional pentru Explorarea Mărilor (4) și, în cazul în care sunt pertinente, de informațiile și cunoștințele acumulate și de abordările elaborate în cadrul convențiilor marine regionale. |
| --- | --- |

2.

În cazul majorității criteriilor, evaluarea și metodologiile necesare trebuie să țină seama de și, acolo unde este cazul, să se bazeze pe cele aplicabile în temeiul legislației comunitare existente, în special Directiva 2000/60/CE, Directiva 2008/105/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2), Directiva 92/43/CEE, Directiva 2009/147/CE și alte acte legislative pertinente ale Uniunii [inclusiv în temeiul politicii comune în domeniul pescuitului, de exemplu Regulamentul (CE) nr. 199/2008 al Consiliului (3)], ținându-se cont, de asemenea, de rapoartele grupurilor de lucru instituite de Centrul Comun de Cercetare și de Consiliul Internațional pentru Explorarea Mărilor (4) și, în cazul în care sunt pertinente, de informațiile și cunoștințele acumulate și de abordările elaborate în cadrul convențiilor marine regionale.

| 3. | Pentru a avea o stare ecologică bună este necesar ca toate activitățile umane relevante să fie realizate în concordanță cu cerința de protecție și conservare a mediului marin și cu conceptul de utilizare durabilă a bunurilor și serviciilor marine de către generațiile prezente și cele viitoare, menționate la articolul 1 din Directiva 2008/56/CE. Criteriile de stare ecologică bună trebuie aplicate ținând seama de necesitatea de orientare corespunzătoare a evaluării și monitorizării și de stabilire a priorității acțiunilor în raport cu importanța impacturilor și amenințărilor la adresa ecosistemelor marine și a componentelor acestora. Cu toate acestea, este important ca evaluarea să țină seama de principalele efecte cumulative și sinergetice ale impacturilor asupra ecosistemului marin, menționate la articolul 8 alineatul (1) litera (b) punctul (ii) din Directiva 2008/56/CE. |
| --- | --- |

3.

Pentru a avea o stare ecologică bună este necesar ca toate activitățile umane relevante să fie realizate în concordanță cu cerința de protecție și conservare a mediului marin și cu conceptul de utilizare durabilă a bunurilor și serviciilor marine de către generațiile prezente și cele viitoare, menționate la articolul 1 din Directiva 2008/56/CE. Criteriile de stare ecologică bună trebuie aplicate ținând seama de necesitatea de orientare corespunzătoare a evaluării și monitorizării și de stabilire a priorității acțiunilor în raport cu importanța impacturilor și amenințărilor la adresa ecosistemelor marine și a componentelor acestora. Cu toate acestea, este important ca evaluarea să țină seama de principalele efecte cumulative și sinergetice ale impacturilor asupra ecosistemului marin, menționate la articolul 8 alineatul (1) litera (b) punctul (ii) din Directiva 2008/56/CE.

| 4. | Într-un număr de cazuri, în special ținând seama de relația dintre nevoia de informații și întinderea geografică a apelor marine în cauză, poate fi mai oportun să se aplice, în primă instanță, anumite criterii și indicatorii asociați pentru examinarea globală a stării de mediu la o scară mai largă și abia apoi să se identifice cazurile și zonele specifice unde, ținând seama de importanța impacturilor și amenințărilor legate de caracteristicile de mediu și/sau de presiunile antropice, este necesară o evaluare mai detaliată implicând toți indicatorii relevanți legați de criterii. |
| --- | --- |

4.

Într-un număr de cazuri, în special ținând seama de relația dintre nevoia de informații și întinderea geografică a apelor marine în cauză, poate fi mai oportun să se aplice, în primă instanță, anumite criterii și indicatorii asociați pentru examinarea globală a stării de mediu la o scară mai largă și abia apoi să se identifice cazurile și zonele specifice unde, ținând seama de importanța impacturilor și amenințărilor legate de caracteristicile de mediu și/sau de presiunile antropice, este necesară o evaluare mai detaliată implicând toți indicatorii relevanți legați de criterii.

| 5. | Amploarea temporală și spațială a impactului variază considerabil în funcție de tipul de presiune și de sensibilitatea componentelor ecosistemice afectate. Date fiind caracteristicile lor intrinsece, unele criterii și unii indicatori pot necesita aplicarea la scări de timp diferite pentru a acoperi o gamă de procese diferite. Atunci când evaluarea trebuie începută la o scară spațială relativ redusă pentru a avea semnificație din punct de vedere ecologic (de exemplu, din cauza faptului că presiunile sunt localizate), ar putea fi necesară extrapolarea evaluărilor la scări mai largi, cum ar fi la nivel de subdiviziune, subregiune sau regiune. |
| --- | --- |

5.

Amploarea temporală și spațială a impactului variază considerabil în funcție de tipul de presiune și de sensibilitatea componentelor ecosistemice afectate. Date fiind caracteristicile lor intrinsece, unele criterii și unii indicatori pot necesita aplicarea la scări de timp diferite pentru a acoperi o gamă de procese diferite. Atunci când evaluarea trebuie începută la o scară spațială relativ redusă pentru a avea semnificație din punct de vedere ecologic (de exemplu, din cauza faptului că presiunile sunt localizate), ar putea fi necesară extrapolarea evaluărilor la scări mai largi, cum ar fi la nivel de subdiviziune, subregiune sau regiune.

| 6. | O evaluare combinată a amplorii, distribuției și intensității presiunilor și a întinderii, vulnerabilității și rezistenței diferitelor componente ecosistemice, inclusiv, acolo unde este posibil, cartografierea acestora, permite identificarea zonelor în care ecosistemele marine au fost sau este posibil să fi fost afectate. De asemenea, constituie o bază utilă pentru evaluarea amplorii impacturilor reale sau potențiale asupra ecosistemelor marine. Această abordare, care ține seama de considerații referitoare la riscuri, permite de asemenea alegerea celor mai adecvați indicatori asociați criteriilor pentru evaluarea progresului către o stare ecologică bună. De asemenea, facilitează dezvoltarea de instrumente specifice capabile să sprijine o abordare ecosistemică a managementului activităților umane, necesară pentru a atinge o stare ecologică bună, prin identificarea surselor presiunilor și impacturilor, inclusiv a efectelor cumulative și sinergetice ale acestora. Printre aceste instrumente se numără măsuri de protecție adoptate la scară spațială și măsurile din lista cuprinsă în anexa VI la Directiva 2008/56/CE, în special măsuri de control a distribuției spațiale și temporale, precum planificarea spațiului maritim. |
| --- | --- |

6.

O evaluare combinată a amplorii, distribuției și intensității presiunilor și a întinderii, vulnerabilității și rezistenței diferitelor componente ecosistemice, inclusiv, acolo unde este posibil, cartografierea acestora, permite identificarea zonelor în care ecosistemele marine au fost sau este posibil să fi fost afectate. De asemenea, constituie o bază utilă pentru evaluarea amplorii impacturilor reale sau potențiale asupra ecosistemelor marine. Această abordare, care ține seama de considerații referitoare la riscuri, permite de asemenea alegerea celor mai adecvați indicatori asociați criteriilor pentru evaluarea progresului către o stare ecologică bună. De asemenea, facilitează dezvoltarea de instrumente specifice capabile să sprijine o abordare ecosistemică a managementului activităților umane, necesară pentru a atinge o stare ecologică bună, prin identificarea surselor presiunilor și impacturilor, inclusiv a efectelor cumulative și sinergetice ale acestora. Printre aceste instrumente se numără măsuri de protecție adoptate la scară spațială și măsurile din lista cuprinsă în anexa VI la Directiva 2008/56/CE, în special măsuri de control a distribuției spațiale și temporale, precum planificarea spațiului maritim.

| 7. | Condițiile de mediu ale mediului marin și activitățile umane cu impact asupra acestuia sunt diferite. În special, există diversitate între regiuni și chiar în cadrul regiunilor, subregiunilor și subdiviziunilor marine. Din acest motiv, pentru determinarea aplicabilității indicatorilor specifici asociați acestor criterii poate fi necesară analizarea din punct de vedere ecologic a acestora pentru fiecare situație supusă evaluării. |
| --- | --- |

7.

Condițiile de mediu ale mediului marin și activitățile umane cu impact asupra acestuia sunt diferite. În special, există diversitate între regiuni și chiar în cadrul regiunilor, subregiunilor și subdiviziunilor marine. Din acest motiv, pentru determinarea aplicabilității indicatorilor specifici asociați acestor criterii poate fi necesară analizarea din punct de vedere ecologic a acestora pentru fiecare situație supusă evaluării.

| 8. | Statele membre trebuie să analizeze fiecare criteriu și indicatorii asociați enumerați în prezenta anexă pentru a identifica pe cei care trebuie utilizați la determinarea stării ecologice bune. Pe baza evaluării inițiale, atunci când un stat membru consideră că nu este adecvat să folosească unul sau mai multe criterii, statul membru în cauză trebuie să prezinte Comisiei o justificare în cadrul notificării făcute în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE, atunci când este relevant pentru coerența și comparația între regiuni și subregiuni. În acest context, statele membre sunt supuse obligației de cooperare regională prevăzută de articolele 5 și 6 din Directiva 2008/56/CE, în special a cerinței de a se asigura că diferitele elemente ale strategiilor marine sunt coerente și coordonate la nivelul regiunii sau subregiunii marine în cauză. |
| --- | --- |

8.

Statele membre trebuie să analizeze fiecare criteriu și indicatorii asociați enumerați în prezenta anexă pentru a identifica pe cei care trebuie utilizați la determinarea stării ecologice bune. Pe baza evaluării inițiale, atunci când un stat membru consideră că nu este adecvat să folosească unul sau mai multe criterii, statul membru în cauză trebuie să prezinte Comisiei o justificare în cadrul notificării făcute în temeiul articolului 9 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE, atunci când este relevant pentru coerența și comparația între regiuni și subregiuni. În acest context, statele membre sunt supuse obligației de cooperare regională prevăzută de articolele 5 și 6 din Directiva 2008/56/CE, în special a cerinței de a se asigura că diferitele elemente ale strategiilor marine sunt coerente și coordonate la nivelul regiunii sau subregiunii marine în cauză.

| 9. | Este important ca aplicarea criteriilor să țină seama de rezultatele evaluării inițiale, impusă în temeiul articolului 8 și al anexei III la Directiva 2008/56/CE, și ca acestea să nu se realizeze izolat. Evaluarea inițială este principalul proces prin care se identifică trăsăturile și caracteristicile esențiale, precum și presiunile și impacturile asupra mediului marin și este supusă unor actualizări regulate și unor programe de monitorizare. Această primă evaluare trebuie finalizată până la data specificată la articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE, pe baza listelor orientative de elemente cuprinse în anexa III la directiva respectivă și ținând seama de datele existente, dacă acestea sunt disponibile. Trebuie să se ia în considerare faptul că unele criterii și indicatorii asociați sunt recunoscuți ca fiind încă în curs de dezvoltare pe parcursul acestei perioade inițiale. |
| --- | --- |

9.

Este important ca aplicarea criteriilor să țină seama de rezultatele evaluării inițiale, impusă în temeiul articolului 8 și al anexei III la Directiva 2008/56/CE, și ca acestea să nu se realizeze izolat. Evaluarea inițială este principalul proces prin care se identifică trăsăturile și caracteristicile esențiale, precum și presiunile și impacturile asupra mediului marin și este supusă unor actualizări regulate și unor programe de monitorizare. Această primă evaluare trebuie finalizată până la data specificată la articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2008/56/CE, pe baza listelor orientative de elemente cuprinse în anexa III la directiva respectivă și ținând seama de datele existente, dacă acestea sunt disponibile. Trebuie să se ia în considerare faptul că unele criterii și indicatorii asociați sunt recunoscuți ca fiind încă în curs de dezvoltare pe parcursul acestei perioade inițiale.

| 10. | Evoluția către o stare ecologică bună are loc în contextul unor schimbări continue și de amploare mai largă din mediul marin. Schimbările climatice afectează deja mediul marin, inclusiv procesele și funcțiile ecosistemice. În cadrul elaborării strategiilor lor marine respective, statele membre trebuie să includă, acolo unde este cazul, orice dovadă de impact al schimbărilor climatice. Managementul adaptiv pe baza unei abordări ecosistemice include actualizarea regulată a determinării stării ecologice bune. |
| --- | --- |

10.

Evoluția către o stare ecologică bună are loc în contextul unor schimbări continue și de amploare mai largă din mediul marin. Schimbările climatice afectează deja mediul marin, inclusiv procesele și funcțiile ecosistemice. În cadrul elaborării strategiilor lor marine respective, statele membre trebuie să includă, acolo unde este cazul, orice dovadă de impact al schimbărilor climatice. Managementul adaptiv pe baza unei abordări ecosistemice include actualizarea regulată a determinării stării ecologice bune.

PARTEA B

Criterii privind determinarea stării ecologice bune corespunzătoare pentru descriptorii din anexa I la Directiva 2008/56/CE

Descriptorul 1:   Se menține diversitatea biologică. Calitatea și incidența habitatelor, precum și distribuția și abundența speciilor sunt în concordanță cu condițiile fiziografice, geografice și climatice predominante.

Evaluarea trebuie realizată la mai multe niveluri ecologice: ecosisteme, habitate (inclusiv comunitățile asociate ale acestora, adică biotopii) și specii, care se reflectă în structura prezentei secțiuni, ținând seama de punctul 2 din partea A. Anumite aspecte ale acestui descriptor necesită un sprijin științific și tehnic suplimentar (5). Pentru a aborda sfera largă a descriptorului, este necesar să se stabilească, ținând seama de anexa III la Directiva 2008/56/CE, o ordine prioritară a caracteristicilor de biodiversitate la nivelul speciilor, habitatelor și ecosistemelor. Aceasta permite identificarea acelor caracteristici de biodiversitate și a acelor zone în care apar amenințări și impacturi și, de asemenea, ajută la identificarea de indicatori corespunzători în rândul criteriilor selectate, potriviți zonelor și caracteristicilor în cauză (6). Obligația de cooperare regională cuprinsă la articolele 5 și 6 din Directiva 2008/56/CE este direct relevantă pentru procesul de selectare a caracteristicilor de biodiversitate în cadrul regiunilor, subregiunilor și subdiviziunilor, inclusiv pentru stabilirea, acolo unde este cazul, de condiții de referință în temeiul anexei IV la Directiva 2008/56/CE. Modelarea prin folosirea unei platforme de sistem de informații geografice poate oferi o bază utilă pentru cartografierea unui set de caracteristici de biodiversitate și activități umane, inclusiv presiunile aferente, cu condiția ca orice erori apărute să fie evaluate și descrise în mod corespunzător în momentul aplicării rezultatelor. Acest tip de date constituie o condiție prealabilă pentru managementul activităților umane bazat pe noțiunea de ecosistem și pentru crearea de instrumente spațiale asociate (7).

La nivel de specie

Pentru fiecare regiune, subregiune sau subdiviziune este necesar ca, luând în considerare diferitele specii și comunități (de exemplu, pentru fitoplancton și zooplancton) cuprinse în lista orientativă din tabelul 1 din anexa III la Directiva 2008/56/CE, să se identifice un set de grupuri funcționale și de specii relevante, ținând seama de punctul 2 din partea A. Cele trei criterii pentru evaluarea oricărei specii sunt distribuția speciei, dimensiunea populației și starea populației. În privința ultimului criteriu, există cazuri în care aceasta presupune și o înțelegere a stării de sănătate a populației, precum și a relațiilor inter- și intraspecifice. De asemenea, este necesar să se evalueze separat subspeciile și populațiile în cazul în care evaluarea inițială sau noi informații disponibile identifică impacturi și posibile amenințări la adresa situației unora dintre ele. Evaluarea speciilor necesită, de asemenea, o abordare integrată a distribuției, răspândirii și stării habitatelor lor, în concordanță cu cerințele stabilite în Directiva 92/43/CEE (8) și în Directiva 2009/147/CE, pentru a se asigura faptul că există un habitat suficient de mare pentru menținerea populației sale, luând în considerare orice amenințare cu privire la deteriorarea sau pierderea acestor habitate. În legătură cu biodiversitatea, la nivelul speciilor, cele trei criterii pentru evaluarea progresului către starea ecologică bună, precum și indicatorii respectivi asociați acestora sunt după cum urmează:

1.1.   Distribuția speciilor

| — | Aria de distribuție (1.1.1) |
| --- | --- |

—

Aria de distribuție (1.1.1)

| — | Modelul de distribuție în cadrul ariei respective, dacă este cazul (1.1.2) |
| --- | --- |

—

Modelul de distribuție în cadrul ariei respective, dacă este cazul (1.1.2)

| — | Aria acoperită de specie (pentru speciile sesile/bentonice) (1.1.3) |
| --- | --- |

—

Aria acoperită de specie (pentru speciile sesile/bentonice) (1.1.3)

1.2.   Dimensiunea populației

| — | Abundența și/sau biomasa populației, după caz (1.2.1) |
| --- | --- |

—

Abundența și/sau biomasa populației, după caz (1.2.1)

1.3.   Starea populației

| — | Caracteristicile demografice ale populației (de exemplu, structura în funcție de dimensiunea corporală sau de categorii de vârstă, raportul sexelor, rata de reproducere, ratele de supraviețuire/mortalitate) (1.3.1) |
| --- | --- |

—

Caracteristicile demografice ale populației (de exemplu, structura în funcție de dimensiunea corporală sau de categorii de vârstă, raportul sexelor, rata de reproducere, ratele de supraviețuire/mortalitate) (1.3.1)

| — | Structura genetică a populației, acolo unde este cazul (1.3.2) |
| --- | --- |

—

Structura genetică a populației, acolo unde este cazul (1.3.2)

La nivel de habitat

În scopul Directivei 2008/56/CE, termenul „habitat” cuprinde atât caracteristicile abiotice, cât și comunitatea biologică asociată, tratând ambele elemente împreună în sensul noțiunii de „biotop”. Pentru fiecare regiune, subregiune sau subdiviziune trebuie elaborat un set de tipuri de habitate, luând în considerare diferitele habitate cuprinse în lista orientativă din tabelul 1 din anexa III și ținând seama de instrumentele menționate la punctul 2 din partea A. Aceste instrumente se referă, de asemenea, la o serie de complexe de habitate (ceea ce înseamnă evaluarea, atunci când este cazul, a compoziției, întinderii și proporțiilor relative ale habitatelor din cadrul acestor complexe) și la habitate funcționale (precum zone de depunere a icrelor, de reproducere și de hrănire și rute de migrație). Pentru evaluarea la nivel de habitat este esențial să se depună eforturi suplimentare pentru clasificarea coerentă a habitatelor marine, cu ajutorul unei cartografieri adecvate, ținând seama și de variațiile în funcție de gradientul distanței de la mal și adâncimii (de exemplu, ape costiere, platou continental și ape de adâncime). Cele trei criterii pentru evaluarea habitatelor sunt distribuția, întinderea și starea acestora (pentru criteriul din urmă, în special starea speciilor și a comunităților tipice), însoțite de indicatorii respectivi asociați lor. Evaluarea stării habitatului necesită o înțelegere integrată a situației comunităților și speciilor asociate, în concordanță cu cerințele stabilite în Directiva 92/43/CEE (9) și în Directiva 2009/147/CE, inclusiv, acolo unde este cazul, o evaluare a trăsăturilor lor funcționale.

1.4.   Distribuția habitatelor

| — | Aria de distribuție (1.4.1) |
| --- | --- |

—

Aria de distribuție (1.4.1)

| — | Modelul de distribuție (1.4.2) |
| --- | --- |

—

Modelul de distribuție (1.4.2)

1.5.   Gradul de extindere a habitatelor

| — | Mărimea habitatului (1.5.1) |
| --- | --- |

—

Mărimea habitatului (1.5.1)

| — | Volumul habitatului, dacă este cazul (1.5.2) |
| --- | --- |

—

Volumul habitatului, dacă este cazul (1.5.2)

1.6.   Starea habitatelor

| — | Starea speciilor și comunităților caracteristice (1.6.1) |
| --- | --- |

—

Starea speciilor și comunităților caracteristice (1.6.1)

| — | Biomasa și/sau abundența relativă, după caz (1.6.2) |
| --- | --- |

—

Biomasa și/sau abundența relativă, după caz (1.6.2)

| — | Condițiile fizice, hidrologice și chimice (1.6.3) |
| --- | --- |

—

Condițiile fizice, hidrologice și chimice (1.6.3)

La nivel de ecosistem

1.7.   Structura ecosistemului

| — | Compunerea și proporțiile relative ale componentelor ecosistemului (habitate și specii) (1.7.1) |
| --- | --- |

—

Compunerea și proporțiile relative ale componentelor ecosistemului (habitate și specii) (1.7.1)

În plus, interacțiunile dintre componentele structurale ale ecosistemului sunt fundamentale pentru evaluarea proceselor și funcțiilor ecosistemului în vederea determinării la nivel general a stării ecologice bune, ținând seama, între altele, de articolul 1, de articolul 3 alineatul (5) și de articolul 9 alineatul (1) din Directiva 2008/56/CE. Alte aspecte funcționale abordate prin intermediul altor descriptori ai stării ecologice bune (de exemplu, descriptorii 4 și 6), precum și considerațiile legate de conectivitate și reziliență sunt de asemenea importante pentru tratarea proceselor și funcțiilor unui ecosistem.

Descriptorul 2:   Nivelul speciilor alogene introduse în urma activităților umane nu modifică în mod negativ ecosistemul.

Identificarea și evaluarea căilor și vectorilor de răspândire a speciilor alogene în urma activităților umane este o condiție prealabilă pentru a preveni ca introducerea de astfel de specii în urma activităților umane să atingă niveluri care afectează negativ ecosistemele și pentru a atenua orice impact. Evaluarea inițială trebuie să țină cont de faptul că unele introduceri datorate activităților umane sunt deja reglementate la nivelul Uniunii (10) în scopul evaluării și reducerii la minimum a posibilului impact asupra ecosistemelor acvatice, precum și faptul că unele specii alogene au fost utilizate multă vreme în acvacultură în mod obișnuit și fac deja obiectul unor autorizări specifice prevăzute de reglementările existente (11). Cunoștințele existente privind efectele speciilor alogene asupra mediului sunt încă limitate. Sunt necesare studii științifice și tehnice suplimentare pentru elaborarea unor indicatori care ar putea fi utili (12), în special cu privire la impactul speciilor alogene invazive (precum indici de poluare biologică), și care rămân principala preocupare pentru realizarea stării ecologice bune. Prioritatea în ceea ce privește evaluarea și monitorizarea (13) este caracterizarea situației – o condiție prealabilă pentru evaluarea magnitudinii impacturilor, dar care nu determină în sine atingerea stării ecologice bune pentru acest descriptor.

2.1.   Abundența și caracterizarea stării speciilor alogene, în special a speciilor invazive

| — | Tendințe privind abundența, incidența temporală și distribuția spațială în mediul natural a speciilor alogene, în special a speciilor alogene cu caracter invaziv, mai ales în zone de risc, în raport cu principalii vectori și principalele căi de răspândire a acestor specii (2.1.1) |
| --- | --- |

—

Tendințe privind abundența, incidența temporală și distribuția spațială în mediul natural a speciilor alogene, în special a speciilor alogene cu caracter invaziv, mai ales în zone de risc, în raport cu principalii vectori și principalele căi de răspândire a acestor specii (2.1.1)

2.2.   Impactul speciilor alogene invazive asupra mediului

| — | Raportul dintre speciile alogene invazive și speciile indigene din unele grupuri taxonomice care fac obiectul unor studii aprofundate (de exemplu, pești, macroalge și moluște), care ar putea oferi informații despre schimbările produse în compoziția speciilor (de exemplu, ca rezultat al deplasării speciilor indigene) (2.2.1) |
| --- | --- |

—

Raportul dintre speciile alogene invazive și speciile indigene din unele grupuri taxonomice care fac obiectul unor studii aprofundate (de exemplu, pești, macroalge și moluște), care ar putea oferi informații despre schimbările produse în compoziția speciilor (de exemplu, ca rezultat al deplasării speciilor indigene) (2.2.1)

| — | Impactul speciilor alogene invazive la nivel de specie, habitat și ecosistem, acolo unde este cazul (2.2.2) |
| --- | --- |

—

Impactul speciilor alogene invazive la nivel de specie, habitat și ecosistem, acolo unde este cazul (2.2.2)

Descriptorul 3:   Toate populațiile de pești și crustacee care fac obiectul unei exploatări comerciale se află în limite biologice sigure, prezentând o distribuție pe vârste și dimensiuni care indică o stare de sănătate bună a stocului.

Prezenta secțiune se aplică tuturor stocurilor care intră sub incidența Regulamentului (CE) nr. 199/2008 (în sfera geografică a Directivei 2008/56/CE) și a obligațiilor similare în temeiul politicii comune în domeniul pescuitului. Pentru acestea și pentru alte stocuri, aplicarea sa depinde de datele disponibile [ținând seama de dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 199/2008 referitoare la colectarea datelor], pe baza cărora se vor determina indicatorii cei mai potriviți pentru a fi utilizați. Pentru acest descriptor, cele trei criterii pentru evaluarea progresului către starea ecologică bună, precum și indicatorii respectivi asociați acestora sunt după cum urmează:

3.1.   Nivelul presiunii exercitate de activitatea de pescuit

| | Indicator primar. Indicatorul primar pentru nivelul presiunii exercitate de activitatea de pescuit este:






  — | Mortalitatea cauzată de pescuit (F – Fishing mortality) (3.1.1). |
| --- | --- | --- |

Indicator primar. Indicatorul primar pentru nivelul presiunii exercitate de activitatea de pescuit este:

—

Mortalitatea cauzată de pescuit (F – Fishing mortality) (3.1.1).

Pentru realizarea sau menținerea unei stări ecologice bune, valorile F trebuie să fie egale cu valoarea FMSY (nivelul care poate genera un randament maxim durabil – Maximum Sustainable Yield) sau mai mici decât aceasta. Aceasta înseamnă că, în pescăriile mixte și acolo unde interacțiunile ecosistemice sunt importante, planurile de management pe termen lung ar putea duce la exploatarea unor stocuri în mai mică măsură decât nivelurile FMSY, pentru a nu prejudicia exploatarea la nivelurile FMSY a altor specii (14).

F este estimat printr-o evaluare analitică adecvată bazată pe analiza capturilor (considerate ca fiind cantitățile scoase din stoc, inclusiv capturile aruncate și capturile necontabilizate) în funcție de vârstă sau lungime și pe baza unor informații complementare. În cazul în care cunoștințele cu privire la dinamica populațiilor din stoc nu permit realizarea de simulări, poate fi folosit un raționament științific asupra valorilor F asociate cu curba randamentului pe recrutare (Y/R), împreună cu alte informații privind performanța istorică a pescăriei sau dinamica populației unor stocuri similare.

| | Indicatori secundari (dacă nu sunt disponibile pentru F valori de randament bazate pe evaluări analitice):






  — | Raportul dintre captură și un indice de biomasă (denumit în continuare „raportul captură/biomasă”) (3.1.2). |
| --- | --- | --- |

Indicatori secundari (dacă nu sunt disponibile pentru F valori de randament bazate pe evaluări analitice):

—

Raportul dintre captură și un indice de biomasă (denumit în continuare „raportul captură/biomasă”) (3.1.2).

Valoarea indicatorului care reflectă FMSY trebuie determinată prin raționament științific în urma unei analize a tendințelor istorice observate ale indicatorului, împreună cu alte informații privind performanța istorică a pescăriei. Acolo unde sunt disponibile evaluări bazate pe producția stocului, raportul captură/biomasă care generează randamentul maxim durabil (MSY) poate fi luat ca referință orientativă.

Ca alternativă la raportul captură/biomasă se pot elabora indicatori secundari pe baza oricărui alt înlocuitor corespunzător al mortalității cauzate de pescuit, justificat în mod adecvat.

3.2.   Capacitatea de reproducere a stocului

| | Indicator primar. Indicatorul primar pentru capacitatea de reproducere a stocului este:






  — | Biomasa stocului reproducător (SBB – Spawning Stock Biomass) (3.2.1). |
| --- | --- | --- |

Indicator primar. Indicatorul primar pentru capacitatea de reproducere a stocului este:

—

Biomasa stocului reproducător (SBB – Spawning Stock Biomass) (3.2.1).

Acesta se estimează printr-o evaluare analitică adecvată bazată pe analiza capturilor în funcție de vârstă sau lungime și pe informații complementare.

În cazul în care o evaluare analitică permite estimarea SSB, valoarea de referință care reflectă capacitatea reproducătoare deplină este SSBMSY, adică biomasa stocului reproducător care ar atinge MSY în contextul unei mortalități cauzate de pescuit egale cu FMSY. Se consideră că orice valoare SSB observată care este mai mare sau egală cu SSBMSY îndeplinește acest criteriu.

Sunt necesare cercetări suplimentare care să analizeze posibilitatea de a nu se atinge simultan pentru toate stocurile o SSB care să corespundă MSY, din cauza posibilelor interacțiuni dintre stocuri.

În cazul în care modelele de simulare nu permit estimarea unei valori fiabile pentru SSBMSY, atunci referința care trebuie utilizată pentru acest criteriu este SSBpa, care reprezintă valoarea SSB minimă pentru care există o probabilitate ridicată ca stocul să se poată regenera în contextul condițiilor de exploatare prevalente.

| | Indicatori secundari (dacă nu sunt disponibile pentru SSB valori de randament bazate pe evaluări analitice):






  — | Indici de biomasă (3.2.2). |
| --- | --- | --- |

Indicatori secundari (dacă nu sunt disponibile pentru SSB valori de randament bazate pe evaluări analitice):

—

Indici de biomasă (3.2.2).

Se poate utiliza dacă acești indici pot fi obținuți pentru fracțiunea de populație matură din punct de vedere sexual. În asemenea cazuri, acești indici trebuie utilizați atunci când raționamentul științific poate determina, prin analiza detaliată a tendințelor istorice ale indicatorului, împreună cu alte informații privind productivitatea istorică a pescuitului, că există o probabilitate ridicată ca stocul să se poată regenera în contextul condițiilor de exploatare curente.

3.3.   Distribuția populației în funcție de vârstă și de dimensiune

| | Indicatori primari. Stocurile sănătoase sunt caracterizate de o proporție ridicată a exemplarelor în vârstă de dimensiuni mari. Indicatorii bazați pe abundența relativă a peștilor de talie mare sunt:






  — | Proporția de pești mai mari decât dimensiunea medie la momentul primei maturizări sexuale (3.3.1) |
| --- | --- | --- |

Indicatori primari. Stocurile sănătoase sunt caracterizate de o proporție ridicată a exemplarelor în vârstă de dimensiuni mari. Indicatorii bazați pe abundența relativă a peștilor de talie mare sunt:

—

Proporția de pești mai mari decât dimensiunea medie la momentul primei maturizări sexuale (3.3.1)

| — | Media lungimii maxime la nivelul tuturor speciilor găsite în studiile efectuate de navele de cercetare (3.3.2) |
| --- | --- |

—

Media lungimii maxime la nivelul tuturor speciilor găsite în studiile efectuate de navele de cercetare (3.3.2)

| — | Un procent de 95 % din distribuția în funcție de lungime a peștilor observată în studiile efectuate de navele de cercetare (3.3.3) |
| --- | --- |

—

Un procent de 95 % din distribuția în funcție de lungime a peștilor observată în studiile efectuate de navele de cercetare (3.3.3)

| | Indicator secundar:







  — | Dimensiunea la momentul primei maturizări sexuale, care poate reflecta măsura în care exploatarea are efecte nedorite din punct de vedere genetic (3.3.4). |
| --- | --- | --- |

Indicator secundar:

—

Dimensiunea la momentul primei maturizări sexuale, care poate reflecta măsura în care exploatarea are efecte nedorite din punct de vedere genetic (3.3.4).

Pentru primele două seturi de indicatori (proporția de pești în vârstă și dimensiunea la momentul primei maturizări sexuale), este necesar avizul experților pentru a se determina dacă există o probabilitate ridicată ca diversitatea genetică intrinsecă a stocului să nu fie subminată. Avizul experților trebuie formulat în urma unei analize a seriilor temporale disponibile pentru indicatorul respectiv, împreună cu orice alte informații cu privire la biologia speciilor.

Descriptorul 4:   Toate elementele rețelelor trofice marine, în măsura în care sunt cunoscute, prezintă o abundență, o diversitate și niveluri capabile să asigure abundența pe termen lung a speciilor și păstrarea întregii capacități reproducătoare a acestora.

Acest descriptor privește importante aspecte funcționale, precum fluxurile energetice și structura rețelelor trofice (dimensiune și abundență). În acest stadiu, pentru elaborarea de criterii suplimentare și de indicatori suplimentari care ar putea fi utili la tratarea relațiilor din cadrul rețelei trofice este necesar un sprijin științific și tehnic suplimentar (15).

4.1.   Productivitate (producția pe unitate de biomasă) a speciilor sau grupurilor trofice importante

Pentru a trata aspectul fluxurilor energetice din cadrul rețelelor trofice, trebuie elaborați indicatori adecvați care să contribuie la evaluarea randamentului principalelor procese prădător-pradă ce reflectă viabilitatea pe termen lung a componentelor în partea de lanț trofic de care aparțin, pe baza experienței din unele subregiuni în selectarea speciilor corespunzătoare (de exemplu, mamifere, păsări marine).

| — | Productivitatea principalelor specii de prădători, utilizând producția acestora pe unitate de biomasă (productivitate) (4.1.1) |
| --- | --- |

—

Productivitatea principalelor specii de prădători, utilizând producția acestora pe unitate de biomasă (productivitate) (4.1.1)

4.2.   Proporția de specii selectate la vârful lanțurilor trofice

Pentru a trata structura lanțurilor trofice, dimensiunea și abundența componentelor, trebuie evaluată proporția de specii selectate care se află la vârful lanțului trofic. Indicatorii trebuie dezvoltați în continuare, pe baza experienței din unele subregiuni. Pentru peștii de dimensiuni mari sunt disponibile date din studiile de monitorizare a peștilor.

| — | Pești de dimensiuni mari (greutate) (4.2.1) |
| --- | --- |

—

Pești de dimensiuni mari (greutate) (4.2.1)

4.3.   Abundența/distribuția grupurilor trofice/speciilor importante

| — | Tendințe privind abundența grupurilor/speciilor selectate importante din punct de vedere funcțional (4.3.1) |
| --- | --- |

—

Tendințe privind abundența grupurilor/speciilor selectate importante din punct de vedere funcțional (4.3.1)

Este necesar să se identifice schimbările în starea populației, care ar putea afecta structura lanțului trofic. Trebuie specificați în continuare indicatori detaliați, ținând cont de importanța lor pentru lanțurile trofice, pe baza unor grupuri/specii caracteristice dintr-o regiune, subregiune sau subdiviziune, incluzând, după caz:

| — | grupuri cu rate de creștere rapide (de exemplu, fitoplancton, zooplancton, meduze, moluște bivalve, pești pelagici cu durată scurtă de viață) care vor răspunde repede la schimbarea ecosistemică și sunt utile ca indicatori de avertizare rapidă; |
| --- | --- |

—

grupuri cu rate de creștere rapide (de exemplu, fitoplancton, zooplancton, meduze, moluște bivalve, pești pelagici cu durată scurtă de viață) care vor răspunde repede la schimbarea ecosistemică și sunt utile ca indicatori de avertizare rapidă;

| — | grupuri/specii care sunt ținta activităților umane sau sunt afectate indirect de acestea (în special capturile accidentale și capturile aruncate); |
| --- | --- |

—

grupuri/specii care sunt ținta activităților umane sau sunt afectate indirect de acestea (în special capturile accidentale și capturile aruncate);

| — | grupuri/specii specifice pentru habitat; |
| --- | --- |

—

grupuri/specii specifice pentru habitat;

| — | grupuri/specii care se află în vârful lanțului trofic; |
| --- | --- |

—

grupuri/specii care se află în vârful lanțului trofic;

| — | specii anadrome și catadrome care migrează pe distanțe lungi; |
| --- | --- |

—

specii anadrome și catadrome care migrează pe distanțe lungi;

| — | grupuri/specii care sunt strâns legate de anumite grupuri/specii de la alt nivel trofic. |
| --- | --- |

—

grupuri/specii care sunt strâns legate de anumite grupuri/specii de la alt nivel trofic.

Descriptorul 5:   Eutrofizarea datorată activităților umane este redusă la minimum, în special efectele adverse ale acesteia, precum pierderea biodiversității, degradarea ecosistemelor, înflorirea nocivă a algelor și dezoxigenarea apelor de fund.

Evaluarea eutrofizării în apele marine trebuie să țină seama de evaluarea apelor costiere și de tranziție în temeiul Directivei 2000/60/CE (anexa V, punctele 1.2.3 și 1.2.4) și de îndrumările aferente (16), într-un mod care să asigure compatibilitatea, luând în considerare, de asemenea, informațiile și cunoștințele acumulate și abordările elaborate în cadrul convențiilor maritime regionale. Pe baza unei proceduri de examinare desfășurate în cadrul evaluării inițiale, pentru a se evalua în mod eficient eutrofizarea se poate ține seama de considerații referitoare la riscuri (17). Evaluarea trebuie să combine informații privind nivelurile de nutrienți și gama de efecte primare și secundare care sunt semnificative din punct de vedere ecologic (18), luând în considerare scara temporală corespunzătoare. Întrucât concentrația de nutrienți este legată de cantitățile de nutrienți aduse de râuri și fluvii din bazinul hidrografic respectiv, cooperarea cu statele membre fără ieșire la mare, pe baza structurilor de cooperare stabilite în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) al treilea paragraf din Directiva 2008/56/CE, prezintă o importanță deosebită.

5.1.   Nivelurile de nutrienți

| — | Concentrația de nutrienți în coloana de apă (5.1.1) |
| --- | --- |

—

Concentrația de nutrienți în coloana de apă (5.1.1)

| — | Proporțiile nutrienților (silice, azot și fosfor), dacă este cazul (5.1.2) |
| --- | --- |

—

Proporțiile nutrienților (silice, azot și fosfor), dacă este cazul (5.1.2)

5.2.   Efectele directe ale îmbogățirii cu nutrienți

| — | Concentrația de clorofilă în coloana de apă (5.2.1) |
| --- | --- |

—

Concentrația de clorofilă în coloana de apă (5.2.1)

| — | Transparența apei, legată de creșterea numărului de alge în suspensie, dacă este cazul (5.2.2) |
| --- | --- |

—

Transparența apei, legată de creșterea numărului de alge în suspensie, dacă este cazul (5.2.2)

| — | Abundența algelor oportuniste (5.2.3) |
| --- | --- |

—

Abundența algelor oportuniste (5.2.3)

| — | Schimbări la nivelul speciilor în ceea ce privește compoziția florei, cum ar fi proporția dintre diatomee și flagelate, dintre bentonice și pelagice, precum și înflorirea speciilor de alge perturbatoare/toxice (de exemplu, cianobacteriile) cauzate de activități umane (5.2.4) |
| --- | --- |

—

Schimbări la nivelul speciilor în ceea ce privește compoziția florei, cum ar fi proporția dintre diatomee și flagelate, dintre bentonice și pelagice, precum și înflorirea speciilor de alge perturbatoare/toxice (de exemplu, cianobacteriile) cauzate de activități umane (5.2.4)

5.3.   Efectele indirecte ale îmbogățirii cu nutrienți

| — | Abundența algelor și a ierburilor de mare perene (de exemplu, fucaceele, zosterele și iarba de mare) perturbate de scăderea transparenței apei (5.3.1) |
| --- | --- |

—

Abundența algelor și a ierburilor de mare perene (de exemplu, fucaceele, zosterele și iarba de mare) perturbate de scăderea transparenței apei (5.3.1)

| — | Oxigenul dizolvat, adică schimbările datorate unui nivel sporit de descompunere a materiei organice, și dimensiunea zonei în cauză (5.3.2) |
| --- | --- |

—

Oxigenul dizolvat, adică schimbările datorate unui nivel sporit de descompunere a materiei organice, și dimensiunea zonei în cauză (5.3.2)

Descriptorul 6:   Integritatea fundului mării se află la un nivel care asigură protecția structurii și funcțiilor ecosistemelor și, în special, neafectarea ecosistemelor bentonice.

Obiectivul este ca presiunile antropice asupra fundului mării să nu împiedice componentele ecosistemice să își păstreze diversitatea naturală, productivitatea și procesele ecologice dinamice, ținând seama de reziliența ecosistemului. Anvergura evaluării pentru acest descriptor poate prezenta dificultăți deosebite din cauza diversității caracteristicilor anumitor ecosisteme bentonice și a unui anumit număr de presiuni antropice. Evaluarea și monitorizarea trebuie realizate în urma unei examinări inițiale a impacturilor și amenințărilor la adresa caracteristicilor de biodiversitate, și a presiunilor antropice, precum și în urma integrării rezultatelor evaluării de la scară mai mică la scară mai largă, acoperind, după caz, o subdiviziune, o subregiune sau o regiune (19).

6.1.   Deteriorări fizice, ținând seama de caracteristicile substratului

Principala preocupare din punct de vedere al managementului este amploarea impactului pe care îl au activitățile umane asupra substraturilor fundului de mare unde sunt structurate habitatele bentonice. Printre tipurile de substraturi, cele biogene, care sunt cele mai sensibile la perturbările de ordin fizic, oferă o serie de funcții care sprijină habitatele și comunitățile bentonice.

| — | Tipul, abundența, biomasa și întinderea substratului biogen relevant (6.1.1) |
| --- | --- |

—

Tipul, abundența, biomasa și întinderea substratului biogen relevant (6.1.1)

| — | Suprafața de fund de mare afectată în mod semnificativ de activitățile umane pentru diferitele tipuri de substraturi (6.1.2) |
| --- | --- |

—

Suprafața de fund de mare afectată în mod semnificativ de activitățile umane pentru diferitele tipuri de substraturi (6.1.2)

6.2.   Starea comunității bentonice

Caracteristicile comunității bentonice, precum compoziția pe specii, compoziția pe dimensiuni și trăsăturile funcționale, constituie o indicație importantă cu privire la potențialul ecosistemului de a funcționa bine. Informațiile privind dinamica și structura comunităților se obțin, după caz, prin măsurarea diversității speciilor, a productivității (abundență sau biomasă), a predominanței taxonilor sensibili și taxonilor toleranți și a compoziției comunității în funcție de dimensiune, reflectate de proporția exemplarelor de mici și de mari dimensiuni.

| — | Prezența unor specii deosebit de sensibile și/sau tolerante (6.2.1) |
| --- | --- |

—

Prezența unor specii deosebit de sensibile și/sau tolerante (6.2.1)

| — | Indici multimetrici de evaluare a stării și funcționalității comunității bentonice, precum diversitatea și bogăția de specii, proporția de specii oportuniste în raport cu speciile sensibile (6.2.2) |
| --- | --- |

—

Indici multimetrici de evaluare a stării și funcționalității comunității bentonice, precum diversitatea și bogăția de specii, proporția de specii oportuniste în raport cu speciile sensibile (6.2.2)

| — | Proporția biomasei sau a numărului de exemplare din macrobentos care depășesc o anumită lungime/dimensiune dată (6.2.3) |
| --- | --- |

—

Proporția biomasei sau a numărului de exemplare din macrobentos care depășesc o anumită lungime/dimensiune dată (6.2.3)

| — | Parametri care descriu caracteristicile (forma, panta continentală și fragmentarea) spectrului de dimensiuni al comunității bentonice (6.2.4) |
| --- | --- |

—

Parametri care descriu caracteristicile (forma, panta continentală și fragmentarea) spectrului de dimensiuni al comunității bentonice (6.2.4)

Descriptorul 7:   Modificarea permanentă a condițiilor hidrografice nu afectează ecosistemele marine.

Modificările permanente ale condițiilor hidrografice ca rezultat al activităților umane pot consta, de exemplu, în schimbarea regimului mareelor, a transporturilor de sedimente și apă dulce, a acțiunii curenților sau valurilor, ducând la modificări ale caracteristicilor fizico-chimice stabilite în tabelul 1 din anexa III la Directiva 2008/56/CE. Aceste modificări pot fi deosebit de relevante atunci când au potențialul de a afecta ecosistemele marine la scară largă, iar evaluarea lor ar putea permite detectarea rapidă a posibilelor impacturi asupra ecosistemului. Pentru apele costiere, Directiva 2000/60/CE stabilește obiective hidromorfologice care trebuie abordate prin măsuri în contextul planurilor de management al bazinelor hidrografice. Pentru evaluarea impactului activităților este necesară o abordare de la caz la caz. Instrumente precum evaluarea impactului asupra mediului, evaluarea strategică de mediu și planificarea spațiului maritim pot contribui la evaluarea și aprecierea amplorii și aspectelor cumulative ale impacturilor generate de astfel de activități. Cu toate acestea, este important să se asigure că aceste instrumente oferă elemente adecvate pentru evaluarea impacturilor potențiale asupra mediului marin, inclusiv considerații de ordin transfrontier.

7.1.   Caracterizarea spațială a modificărilor permanente

| — | Întinderea zonei afectate de modificări permanente (7.1.1) |
| --- | --- |

—

Întinderea zonei afectate de modificări permanente (7.1.1)

7.2.   Impactul modificărilor hidrografice permanente

| — | Întinderea în spațiu a habitatelor afectate de modificarea permanentă (7.2.1) |
| --- | --- |

—

Întinderea în spațiu a habitatelor afectate de modificarea permanentă (7.2.1)

| — | Schimbările la nivel de habitat, în special în ceea ce privește funcțiile oferite (de exemplu, zone de depunere a icrelor, de reproducere, de hrănire și rutele de migrație ale peștilor, păsărilor sau mamiferelor), cauzate de modificarea condițiilor hidrografice (7.2.2) |
| --- | --- |

—

Schimbările la nivel de habitat, în special în ceea ce privește funcțiile oferite (de exemplu, zone de depunere a icrelor, de reproducere, de hrănire și rutele de migrație ale peștilor, păsărilor sau mamiferelor), cauzate de modificarea condițiilor hidrografice (7.2.2)

Descriptorul 8:   Concentrațiile de contaminanți sunt la un nivel la care nu induc efecte poluante.

Concentrația de contaminanți în mediul marin și efectele acestora trebuie evaluate ținându-se seama de impacturile și amenințările la adresa ecosistemului (20). Pentru a se asigura o coordonare corespunzătoare a implementării celor două cadre legale, trebuie să se țină seama de prevederile corespunzătoare ale Directivei 2000/60/CE cu privire la apele teritoriale și/sau costiere, luând în considerare, de asemenea, informațiile și cunoștințele acumulate și abordările elaborate în cadrul convențiilor marine regionale. Acolo unde este relevant pentru mediul marin, statele membre trebuie să aibă în vedere substanțele sau grupele de substanțe care:

| (i) | depășesc standardele de calitate a mediului relevante stabilite în temeiul articolului 2 alineatul (35) și al anexei V la Directiva 2000/60/CE cu privire la apele costiere sau teritoriale adiacente regiunii sau subregiunii marine, indiferent dacă se găsesc în apă, în sedimente sau în biocenoză; și/sau |
| --- | --- |

(i)

depășesc standardele de calitate a mediului relevante stabilite în temeiul articolului 2 alineatul (35) și al anexei V la Directiva 2000/60/CE cu privire la apele costiere sau teritoriale adiacente regiunii sau subregiunii marine, indiferent dacă se găsesc în apă, în sedimente sau în biocenoză; și/sau

| (ii) | sunt incluse ca substanțe prioritare în lista din anexa X la Directiva 2000/60/CE, fiind de asemenea reglementate și de Directiva 2008/105/CE, și care sunt evacuate în regiunea, subregiunea sau subdiviziunea marină în cauză; și/sau |
| --- | --- |

(ii)

sunt incluse ca substanțe prioritare în lista din anexa X la Directiva 2000/60/CE, fiind de asemenea reglementate și de Directiva 2008/105/CE, și care sunt evacuate în regiunea, subregiunea sau subdiviziunea marină în cauză; și/sau

| (iii) | sunt contaminanți și ale căror eliberări totale (inclusiv pierderile, evacuările sau emisiile) pot comporta riscuri semnificative pentru mediul marin în urma poluării din trecut sau din prezent din regiunea, subregiunea sau subdiviziunea marină în cauză, inclusiv ca o consecință a poluării grave în urma unor incidente implicând, de exemplu, substanțe periculoase și substanțe nocive. |
| --- | --- |

(iii)

sunt contaminanți și ale căror eliberări totale (inclusiv pierderile, evacuările sau emisiile) pot comporta riscuri semnificative pentru mediul marin în urma poluării din trecut sau din prezent din regiunea, subregiunea sau subdiviziunea marină în cauză, inclusiv ca o consecință a poluării grave în urma unor incidente implicând, de exemplu, substanțe periculoase și substanțe nocive.

Progresul către realizarea unei stări ecologice bune va depinde de eliminarea treptată a poluării, adică prezența contaminanților în mediul marin și efectele biologice ale acestora trebuie menținute în limite acceptabile, astfel încât să se asigure că nu există impacturi semnificative sau riscuri pentru mediul marin.

8.1.   Concentrația de contaminanți

| — | Concentrația contaminanților menționați mai sus, măsurată în matricea corespunzătoare (biocenoză, sedimente, apă) într-un mod care să asigure comparabilitatea cu evaluările realizate în temeiul Directivei 2000/60/CE (8.1.1) |
| --- | --- |

—

Concentrația contaminanților menționați mai sus, măsurată în matricea corespunzătoare (biocenoză, sedimente, apă) într-un mod care să asigure comparabilitatea cu evaluările realizate în temeiul Directivei 2000/60/CE (8.1.1)

8.2.   Efecte ale contaminanților

| — | Nivelurile efectelor poluării asupra componentelor ecosistemice în cauză, ținând seama de procesele biologice și de grupele taxonomice selectate în cazul în care s-a stabilit o relație cauză/efect care trebuie monitorizată (8.2.1) |
| --- | --- |

—

Nivelurile efectelor poluării asupra componentelor ecosistemice în cauză, ținând seama de procesele biologice și de grupele taxonomice selectate în cazul în care s-a stabilit o relație cauză/efect care trebuie monitorizată (8.2.1)

| — | Incidența, originea (dacă este posibil), amploarea incidentelor semnificative de poluare gravă (de exemplu, scurgerile de petrol și produse petroliere în apă) și impactul acestora asupra biocenozelor afectate fizic de poluarea respectivă (8.2.2) |
| --- | --- |

—

Incidența, originea (dacă este posibil), amploarea incidentelor semnificative de poluare gravă (de exemplu, scurgerile de petrol și produse petroliere în apă) și impactul acestora asupra biocenozelor afectate fizic de poluarea respectivă (8.2.2)

Descriptorul 9:   Contaminanții din pești și alte fructe de mare destinate consumului uman nu depășesc nivelurile stabilite de legislația comunitară sau de alte standarde relevante.

În diferitele regiuni sau subregiuni, statele membre trebuie să monitorizeze posibila prezență în țesuturile comestibile (mușchi, ficat, icre, părți moi, după caz) ale peștilor, crustaceelor, moluștelor și echinodermelor, precum și în alge, culese sau capturate în mediul natural, a substanțelor pentru care există concentrații maxime stabilite la nivel european, de regiune sau de țară pentru produsele destinate consumului uman.

9.1.   Concentrațiile, numărul și frecvența contaminanților

| — | Concentrațiile reale de contaminanți care au fost detectate și numărul contaminanților la care s-au depășit concentrațiile maxime regulamentare (9.1.1) |
| --- | --- |

—

Concentrațiile reale de contaminanți care au fost detectate și numărul contaminanților la care s-au depășit concentrațiile maxime regulamentare (9.1.1)

| — | Frecvența cu care sunt depășite concentrațiile regulamentare (9.1.2) |
| --- | --- |

—

Frecvența cu care sunt depășite concentrațiile regulamentare (9.1.2)

Descriptorul 10:   Proprietățile și cantitățile deșeurilor din mediul marin nu dăunează mediului marin și apelor costiere.

Distribuția deșeurilor prezintă variații mari, care trebuie luate în considerare în cadrul programelor de monitorizare. Este necesar să se identifice activitatea de care sunt legate, inclusiv, acolo unde este posibil, originea lor. Există câțiva indicatori care mai trebuie încă dezvoltați în continuare, în special cei legați de impacturile biologice și de microparticule, fiind necesară și evaluarea detaliată a toxicității lor potențiale (21).

10.1.   Caracteristicile deșeurilor din mediul marin și apele costiere

| — | Tendințe privind volumul de deșeuri aduse de valuri la mal și/sau depozitate în zonele costiere, inclusiv analiza compoziției, distribuției spațiale și, acolo unde este posibil, a sursei acestora (10.1.1) |
| --- | --- |

—

Tendințe privind volumul de deșeuri aduse de valuri la mal și/sau depozitate în zonele costiere, inclusiv analiza compoziției, distribuției spațiale și, acolo unde este posibil, a sursei acestora (10.1.1)

| — | Tendințe privind volumul de deșeuri din coloana de apă (inclusiv cele care plutesc la suprafața apei) și depozitate pe fundul mării, inclusiv analiza compoziției, distribuției spațiale și, acolo unde este posibil, a sursei acestora (10.1.2) |
| --- | --- |

—

Tendințe privind volumul de deșeuri din coloana de apă (inclusiv cele care plutesc la suprafața apei) și depozitate pe fundul mării, inclusiv analiza compoziției, distribuției spațiale și, acolo unde este posibil, a sursei acestora (10.1.2)

| — | Tendințe privind volumul, distribuția și, acolo unde este posibil, compoziția microparticulelor (în special a microplasticelor) (10.1.3) |
| --- | --- |

—

Tendințe privind volumul, distribuția și, acolo unde este posibil, compoziția microparticulelor (în special a microplasticelor) (10.1.3)

10.2.   Impactul deșeurilor asupra vieții din mediul marin

| — | Tendințe privind volumul și compoziția deșeurilor ingerate de animalele marine (de exemplu, analiza conținutului stomacal) (10.2.1) |
| --- | --- |

—

Tendințe privind volumul și compoziția deșeurilor ingerate de animalele marine (de exemplu, analiza conținutului stomacal) (10.2.1)

Acest indicator trebuie dezvoltat în continuare, pe baza experienței acumulate în unele subregiuni (de exemplu, în Marea Nordului), și adaptat la alte regiuni.

Descriptorul 11:   Formele de energie introduse, inclusiv zgomotul subacvatic, sunt la niveluri care nu afectează mediul marin.

Împreună cu zgomotul subacvatic, a cărui importanță este subliniată în întreaga Directivă 2008/56/CE, există și alte forme de energie care pot afecta componentele ecosistemelor marine, precum energia termică, câmpurile electromagnetice și lumina. Mai sunt încă necesare progrese științifice și tehnice suplimentare pentru a sprijini elaborarea în continuare a criteriilor legate de acest descriptor (22), inclusiv în ceea ce privește impactul introducerii de energie asupra vieții din mediul marin, nivelurile pertinente de zgomot și de frecvență (care ar putea necesita ajustări, acolo unde este cazul, în funcție de cerința de cooperare regională). În stadiul actual, principalele orientări pentru măsurarea zgomotului subacvatic au fost identificate ca prioritatea numărul unu în raport cu evaluarea și monitorizarea (23), sub rezerva perfecționării ulterioare, inclusiv în ceea ce privește cartografierea. Sunetele din surse antropice pot fi de scurtă durată (de exemplu, sunete-impuls, ca cele din cadrul studiilor seismice și din cadrul lucrărilor la fundațiile platformelor și parcurilor eoliene, precum și exploziile) sau de lungă durată (de exemplu, sunete continue, precum cele generate de activitățile de dragare, de transport maritim și de instalațiile energetice), afectând organismele în mod diferit. Majoritatea activităților comerciale care presupun niveluri de zgomot ridicate ce afectează zone relativ mari sunt executate în condiții reglementate și fac obiectul unei licențe. Acest fapt creează oportunitatea de a coordona cerințe coerente privind măsurarea acestor sunete-impuls de mare intensitate.

11.1.   Distribuția temporală și spațială a sunetelor-impuls de înaltă frecvență, de frecvență medie și de frecvență joasă

| — | Proporția de zile și repartizarea acestora în cadrul unui an calendaristic, în zone cu o suprafață determinată, precum și distribuția lor spațială, în care sursele antropice de sunet depășesc nivelurile care sunt susceptibile să genereze un impact semnificativ asupra animalelor marine, măsurate ca nivel de expunere la zgomot (în dB re 1μPa2.s) sau ca nivel de presiune acustică maximă (în dB re 1μPapeak) la un metru, măsurate în banda de frecvențe de 10 Hz-10 kHz (11.1.1) |
| --- | --- |

—

Proporția de zile și repartizarea acestora în cadrul unui an calendaristic, în zone cu o suprafață determinată, precum și distribuția lor spațială, în care sursele antropice de sunet depășesc nivelurile care sunt susceptibile să genereze un impact semnificativ asupra animalelor marine, măsurate ca nivel de expunere la zgomot (în dB re 1μPa2.s) sau ca nivel de presiune acustică maximă (în dB re 1μPapeak) la un metru, măsurate în banda de frecvențe de 10 Hz-10 kHz (11.1.1)

11.2.   Sunetul continuu de joasă frecvență

| — | Tendințele privind nivelurile de zgomot ambiental în benzile de o treime de octavă 63 și 125 Hz (frecvență centrală) (re 1μΡa RMS; nivelul mediu al zgomotului în aceste benzi de octavă în cursul unui an), măsurate de stații de observare și/sau, dacă este adecvat, cu ajutorul unor modele (11.2.1) |
| --- | --- |

—

Tendințele privind nivelurile de zgomot ambiental în benzile de o treime de octavă 63 și 125 Hz (frecvență centrală) (re 1μΡa RMS; nivelul mediu al zgomotului în aceste benzi de octavă în cursul unui an), măsurate de stații de observare și/sau, dacă este adecvat, cu ajutorul unor modele (11.2.1)

---

(1)  A se vedea considerentele 3 și 4.

(2)  JO L 348, 24.12.2008, p. 84.

(3)  JO L 60, 5.3.2008, p. 1.

(4)  A se vedea considerentul 2.

(5)  A se vedea considerentele 3 și 4.

(6)  A se vedea punctele 3-6 din partea A.

(7)  A se vedea punctul 6 din partea A.

(8)  Assessment, monitoring and reporting of conservation status – Preparing the 2001-2007 report under Article 17 of the Habitats Directive („Evaluarea, monitorizarea și raportarea stării de conservare – elaborarea raportului pentru 2001-2007 în temeiul articolului 17 din Directiva Habitate”), 15 martie 2005, acceptat de Comitetul pentru habitate la 20 aprilie 2005.

(9)  A se vedea nota de subsol 8.

(10)  Regulamentul (CE) nr. 708/2007 al Consiliului din 11 iunie 2007 privind utilizarea în acvacultură a speciilor exotice și a speciilor absente la nivel local (JO L 168, 28.6.2007, p. 1).

(11)  A se vedea anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 708/2007.

(12)  A se vedea considerentele 3 și 4.

(13)  A se vedea punctul 9 din partea A.

(14)  Comunicarea intitulată „Aplicarea principiului durabilității în activitățile de pescuit din UE prin intermediul randamentului maxim durabil” (Implementing sustainability in EU fisheries through maximum sustainable yield) [COM(2006) 360 final].

(15)  A se vedea considerentele 3 și 4.

(16)  Guidance Document on the Eutrophication Assessment in the Context of European Water Policies (Ghid pentru evaluarea eutrofizării în contextul politicilor europene în domeniul apelor), documentul nr. 23. Comisia Europeană (2009). A se vedea http://circa.europa.eu/Public/irc/env/wfd/library

(17)  A se vedea punctele 3-6 din partea A.

(18)  A se vedea punctul 7 din partea A.

(19)  A se vedea punctele 3-6 din partea A.

(20)  A se vedea punctele 3 și 4 din partea A.

(21)  A se vedea considerentele 3 și 4.

(22)  A se vedea considerentele 3 și 4.

(23)  A se vedea punctul 9 din partea A.

---