# Eiropas Savienības L 215/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.215.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 215 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 14. augusts |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.215.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 215

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 14. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 25 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļa sēdekļos iebūvētu vai neiebūvētu pagalvju apstiprināšanai | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 26 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem | 27 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 25 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļa sēdekļos iebūvētu vai neiebūvētu pagalvju apstiprināšanai

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 26 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem

27

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 14.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 215/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 215/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO/EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO/EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas ir pieejama šādā tīmekļa vietnē:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 25 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļa sēdekļos iebūvētu vai neiebūvētu pagalvju apstiprināšanai

Ar visiem grozījumiem līdz:

| | 04. grozījumu sērijai, kas stājusies spēkā 1997. gada 15. janvārī; |
| --- | --- |

04. grozījumu sērijai, kas stājusies spēkā 1997. gada 15. janvārī;

| | noteikumu 1. redakcijas 2. labojumam, kas stājies spēkā 2008. gada 12. novembrī |
| --- | --- |

noteikumu 1. redakcijas 2. labojumam, kas stājies spēkā 2008. gada 12. novembrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Marķējumi |
| --- | --- |

4.

| 5. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Testi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pagalvja tipa apstiprinājuma grozīšana un paplašināšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | Norādījumi |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

13.

| 14. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

14.

PIELIKUMI

| 1. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, apstiprinājuma paplašināšanu, apstiprinājuma atteikumu, apstiprinājuma atsaukumu, pilnīgu ražošanas izbeigšanu sēdeklī iebūvētam vai neiebūvētam pagalvja tipam saskaņā ar Noteikumiem Nr. 25 |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Apstiprinājuma marķējumu izkārtojums |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Mehāniskā transportlīdzekļa sēdvietu H punkta un faktiskā rumpja leņķa noteikšanas procedūra |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4. pielikums – | Pagalvja augstuma un platuma noteikšana |
| --- | --- |

4. pielikums –

| 5. pielikums – | Norādes par testu laikā izdarītiem rasējumiem un mērījumiem |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | Enerģijas izkliedēšanas testa procedūra |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | Pagalvju spraugu izmēra “A” noteikšana |
| --- | --- |

7. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

| 1.1. | Šie noteikumi attiecas uz pagalvju ierīcēm, kas atbilst vienam no turpmāk 2.2. punktā definētajiem tipiem (1). |
| --- | --- |

1.1.

Šie noteikumi attiecas uz pagalvju ierīcēm, kas atbilst vienam no turpmāk 2.2. punktā definētajiem tipiem (1).

| 1.1.1. | Tas neattiecas uz pagalvju ierīcēm, ko var pierīkot salokāmiem sēdekļiem vai sēdekļiem, kas vērsti uz sāniem vai uz aizmuguri. |
| --- | --- |

1.1.1.

Tas neattiecas uz pagalvju ierīcēm, ko var pierīkot salokāmiem sēdekļiem vai sēdekļiem, kas vērsti uz sāniem vai uz aizmuguri.

| 1.1.2. | Tas attiecas uz pašām sēdekļa atzveltnēm, ja tās ir konstruētas tā, ka kalpo arī kā pagalvji, kā definēts turpmāk 2.2. punktā. |
| --- | --- |

1.1.2.

Tas attiecas uz pašām sēdekļa atzveltnēm, ja tās ir konstruētas tā, ka kalpo arī kā pagalvji, kā definēts turpmāk 2.2. punktā.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos:

| 2.1. | “transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:






  2.1.1. | pasažieru salonu veidojošās virsbūves līnijas un iekšējie izmēri; |
| --- | --- | --- |

2.1.

“transportlīdzekļa tips” ir mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā:

2.1.1.

pasažieru salonu veidojošās virsbūves līnijas un iekšējie izmēri;

| 2.1.2. | sēdekļu tipi un izmēri; |
| --- | --- |

2.1.2.

sēdekļu tipi un izmēri;

| 2.1.3. | pagalvju stiprinājumu un transportlīdzekļa korpusa attiecīgo daļu tipi un izmēri gadījumā, ja pagalvi piestiprina tieši pie transportlīdzekļa korpusa; |
| --- | --- |

2.1.3.

pagalvju stiprinājumu un transportlīdzekļa korpusa attiecīgo daļu tipi un izmēri gadījumā, ja pagalvi piestiprina tieši pie transportlīdzekļa korpusa;

| 2.2. | “pagalvis” ir ierīce, kuras funkcija ir ierobežot pieauguša pasažiera galvas pārvietošanos atpakaļvirzienā attiecībā pret tā torsu, lai samazinātu šā pasažiera mugurkaula savainošanas risku satiksmes negadījumā;






  2.2.1. | “iebūvēts pagalvis” ir pagalvis, kuru veido sēdekļa atzveltnes augšējā daļa. Pagalvji, kas atbilst turpmāk 2.2.2. un 2.2.3. punktā minētajām definīcijām, bet kurus nevar noņemt no sēdekļa vai transportlīdzekļa korpusa citādi, kā tikai ar instrumentiem vai pēc daļējas vai pilnīgas sēdekļu aprīkojuma noņemšanas, atbilst minētajai definīcijai; |
| --- | --- | --- |

2.2.

“pagalvis” ir ierīce, kuras funkcija ir ierobežot pieauguša pasažiera galvas pārvietošanos atpakaļvirzienā attiecībā pret tā torsu, lai samazinātu šā pasažiera mugurkaula savainošanas risku satiksmes negadījumā;

2.2.1.

“iebūvēts pagalvis” ir pagalvis, kuru veido sēdekļa atzveltnes augšējā daļa. Pagalvji, kas atbilst turpmāk 2.2.2. un 2.2.3. punktā minētajām definīcijām, bet kurus nevar noņemt no sēdekļa vai transportlīdzekļa korpusa citādi, kā tikai ar instrumentiem vai pēc daļējas vai pilnīgas sēdekļu aprīkojuma noņemšanas, atbilst minētajai definīcijai;

| 2.2.2. | “noņemams pagalvis” ir pagalvis, kas izveidots kā no sēdekļa atdalāma sastāvdaļa, kura paredzēta ievietošanai un automātiskai nofiksēšanai sēdekļa atzveltnes korpusā; |
| --- | --- |

2.2.2.

“noņemams pagalvis” ir pagalvis, kas izveidots kā no sēdekļa atdalāma sastāvdaļa, kura paredzēta ievietošanai un automātiskai nofiksēšanai sēdekļa atzveltnes korpusā;

| 2.2.3. | “atsevišķs pagalvis” ir pagalvis, kas izveidots kā sēdekļa atsevišķa sastāvdaļa, kura paredzēta ievietošanai un/vai automātiskai nofiksēšanai transportlīdzekļa korpusā; |
| --- | --- |

2.2.3.

“atsevišķs pagalvis” ir pagalvis, kas izveidots kā sēdekļa atsevišķa sastāvdaļa, kura paredzēta ievietošanai un/vai automātiskai nofiksēšanai transportlīdzekļa korpusā;

| 2.3. | “sēdekļu tips” ir sēdekļu kategorija, kas neatšķiras pēc saviem izmēriem, konstrukcijas vai polsterējuma, taču tie var atšķirties pēc apdares un krāsas; |
| --- | --- |

2.3.

“sēdekļu tips” ir sēdekļu kategorija, kas neatšķiras pēc saviem izmēriem, konstrukcijas vai polsterējuma, taču tie var atšķirties pēc apdares un krāsas;

| 2.4. | “pagalvja tips” ir pagalvju kategorija, kas neatšķiras pēc saviem izmēriem, konstrukcijas vai polsterējuma, taču var atšķirties pēc krāsas un pārseguma; |
| --- | --- |

2.4.

“pagalvja tips” ir pagalvju kategorija, kas neatšķiras pēc saviem izmēriem, konstrukcijas vai polsterējuma, taču var atšķirties pēc krāsas un pārseguma;

| 2.5. | sēdekļa “atskaites punkts” (“H punkts”) (skatīt šo noteikumu 3. pielikumu) ir cilvēka ķermeni atveidojoša manekena teorētiskās rotācijas ass punkts starp kāju un rumpi sēdekļa vertikālajā garenvirziena plaknē; |
| --- | --- |

2.5.

sēdekļa “atskaites punkts” (“H punkts”) (skatīt šo noteikumu 3. pielikumu) ir cilvēka ķermeni atveidojoša manekena teorētiskās rotācijas ass punkts starp kāju un rumpi sēdekļa vertikālajā garenvirziena plaknē;

| 2.6. | “atskaites līnija” ir taisna līnija, kas piecdesmitās procentīles pieauguša vīrieša svaram un izmēriem atbilstošam testa manekenam vai testa manekenam ar identiskiem parametriem iet caur kājas un gurnu locītavu un kakla un krūškurvja locītavu. Šo noteikumu 3. pielikumā attēlotajam manekenam atskaites līnija sēdekļa H punkta noteikšanai ir tā, kura parādīta šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā; |
| --- | --- |

2.6.

“atskaites līnija” ir taisna līnija, kas piecdesmitās procentīles pieauguša vīrieša svaram un izmēriem atbilstošam testa manekenam vai testa manekenam ar identiskiem parametriem iet caur kājas un gurnu locītavu un kakla un krūškurvja locītavu. Šo noteikumu 3. pielikumā attēlotajam manekenam atskaites līnija sēdekļa H punkta noteikšanai ir tā, kura parādīta šā pielikuma papildinājuma 1. attēlā;

| 2.7. | “galvas līnija” ir taisna līnija, kas iet caur galvas smaguma centru un caur kakla un krūškurvja locītavu. Kad galva ir miera stāvoklī, galvas līnija atrodas atskaites līnijas pagarinājumā; |
| --- | --- |

2.7.

“galvas līnija” ir taisna līnija, kas iet caur galvas smaguma centru un caur kakla un krūškurvja locītavu. Kad galva ir miera stāvoklī, galvas līnija atrodas atskaites līnijas pagarinājumā;

| 2.8. | “salokāms sēdeklis” ir sēdeklis, kas paredzēts neregulārai izmantošanai un normāli ir salocīts; |
| --- | --- |

2.8.

“salokāms sēdeklis” ir sēdeklis, kas paredzēts neregulārai izmantošanai un normāli ir salocīts;

| 2.9. | “regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai tā daļas var ieregulēt stāvoklī, kas atbilst sēdoša pasažiera ķermeņa formai.
  Cita starpā šī ierīce atļauj:






  2.9.1. | garenvirziena regulēšanu; |
| --- | --- | --- |

2.9.

“regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai tā daļas var ieregulēt stāvoklī, kas atbilst sēdoša pasažiera ķermeņa formai.

Cita starpā šī ierīce atļauj:

2.9.1.

garenvirziena regulēšanu;

| 2.9.2. | vertikālu regulēšanu; |
| --- | --- |

2.9.2.

vertikālu regulēšanu;

| 2.9.3. | leņķa regulēšanu; |
| --- | --- |

2.9.3.

leņķa regulēšanu;

| 2.10. | “regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai vienu no tā daļām var regulēt vai pagriezt bez fiksēta starpstāvokļa, lai nodrošinātu ērtu piekļuvi telpai aiz attiecīgā sēdekļa. |
| --- | --- |

2.10.

“regulēšanas sistēma” ir ierīce, ar kuru sēdekli vai vienu no tā daļām var regulēt vai pagriezt bez fiksēta starpstāvokļa, lai nodrošinātu ērtu piekļuvi telpai aiz attiecīgā sēdekļa.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz sēdekļa vai pagalvja tirdzniecības zīmes vai preču zīmes turētājs vai tā atbilstoši pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.

Apstiprinājuma pieteikumu iesniedz sēdekļa vai pagalvja tirdzniecības zīmes vai preču zīmes turētājs vai tā atbilstoši pilnvarots pārstāvis.

| 3.2. | Tam jāpievieno šādi turpmāk minētie dokumenti trīs eksemplāros:






  3.2.1. | pagalvja sīks apraksts, kurā jo īpaši norādīts polsterējuma materiāla vai materiālu veids un vajadzības gadījumā tā tipa vai to tipu sēdekļu stiprinājumu un stiprinājuma detaļu novietojums un specifikācijas, kuru pagalvjiem prasa apstiprinājumu; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Tam jāpievieno šādi turpmāk minētie dokumenti trīs eksemplāros:

3.2.1.

pagalvja sīks apraksts, kurā jo īpaši norādīts polsterējuma materiāla vai materiālu veids un vajadzības gadījumā tā tipa vai to tipu sēdekļu stiprinājumu un stiprinājuma detaļu novietojums un specifikācijas, kuru pagalvjiem prasa apstiprinājumu;

| 3.2.2. | “noņemama” pagalvja gadījumā (skatīt definīciju 2.2.2. punktā):






  3.2.2.1. | tā tipa vai to tipu sēdekļu sīks apraksts, kuru pagalvjiem prasa apstiprinājumu; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

“noņemama” pagalvja gadījumā (skatīt definīciju 2.2.2. punktā):

3.2.2.1.

tā tipa vai to tipu sēdekļu sīks apraksts, kuru pagalvjiem prasa apstiprinājumu;

| 3.2.2.2. | dati, kas norāda transportlīdzekļu tipu vai tipus, kuros paredzēts uzstādīt 3.2.2.1. punktā minētos sēdekļus; |
| --- | --- |

3.2.2.2.

dati, kas norāda transportlīdzekļu tipu vai tipus, kuros paredzēts uzstādīt 3.2.2.1. punktā minētos sēdekļus;

| 3.2.3. | “atsevišķa” pagalvja gadījumā (skatīt definīciju 2.2.3. punktā):






  3.2.3.1. | sīks tās konstrukcijas zonas apraksts, pie kuras paredzēts stiprināt pagalvi; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

“atsevišķa” pagalvja gadījumā (skatīt definīciju 2.2.3. punktā):

3.2.3.1.

sīks tās konstrukcijas zonas apraksts, pie kuras paredzēts stiprināt pagalvi;

| 3.2.3.2. | dati, kas raksturo transportlīdzekļu tipu, kuros paredzēts uzstādīt pagalvjus; |
| --- | --- |

3.2.3.2.

dati, kas raksturo transportlīdzekļu tipu, kuros paredzēts uzstādīt pagalvjus;

| 3.2.3.3. | korpusa raksturīgo daļu un pagalvja rasējumi mērogā; rasējumos jābūt parādītam paredzētajam apstiprinājuma numura novietojumam attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli; |
| --- | --- |

3.2.3.3.

korpusa raksturīgo daļu un pagalvja rasējumi mērogā; rasējumos jābūt parādītam paredzētajam apstiprinājuma numura novietojumam attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli;

| 3.2.4. | sēdekļa un pagalvja raksturīgo daļu rasējumi mērogā. Rasējumos jābūt parādītam paredzētajam apstiprinājuma numura novietojumam attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli. |
| --- | --- |

3.2.4.

sēdekļa un pagalvja raksturīgo daļu rasējumi mērogā. Rasējumos jābūt parādītam paredzētajam apstiprinājuma numura novietojumam attiecībā pret apstiprinājuma marķējuma apli.

| 3.3. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jāiesniedz:






  3.3.1. | Ja pagalvis ir “iebūvēta” tipa (skatīt definīciju 2.2.1. punktā) – četri nokomplektēti sēdekļi. |
| --- | --- | --- |

3.3.

Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam jāiesniedz:

3.3.1.

Ja pagalvis ir “iebūvēta” tipa (skatīt definīciju 2.2.1. punktā) – četri nokomplektēti sēdekļi.

| 3.3.2. | Ja pagalvis ir “noņemama” tipa (skatīt definīciju 2.2.2. punktā):






  3.3.2.1. | pa diviem sēdekļiem no katra tipa, kurus paredzēts aprīkot ar pagalvi; |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

Ja pagalvis ir “noņemama” tipa (skatīt definīciju 2.2.2. punktā):

3.3.2.1.

pa diviem sēdekļiem no katra tipa, kurus paredzēts aprīkot ar pagalvi;

| 3.3.2.2. | 4 + 2N pagalvji, kur N ir sēdekļu tipu skaits, kurus paredzēts aprīkot ar pagalvi. |
| --- | --- |

3.3.2.2.

4 + 2N pagalvji, kur N ir sēdekļu tipu skaits, kurus paredzēts aprīkot ar pagalvi.

| 3.3.3. | Ja pagalvji ir “atsevišķā” tipa (skatīt definīciju 2.2.3. punktā) – trīs pagalvji un transportlīdzekļa korpusa attiecīgā daļa vai viss transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

3.3.3.

Ja pagalvji ir “atsevišķā” tipa (skatīt definīciju 2.2.3. punktā) – trīs pagalvji un transportlīdzekļa korpusa attiecīgā daļa vai viss transportlīdzeklis.

| 3.4. | Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var pieprasīt:






  3.4.1. | nosūtīt šim dienestam konkrētas daļas vai konkrētus izmantoto materiālu paraugus; un/vai |
| --- | --- | --- |

3.4.

Par apstiprinājuma testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var pieprasīt:

3.4.1.

nosūtīt šim dienestam konkrētas daļas vai konkrētus izmantoto materiālu paraugus; un/vai

| 3.4.2. | izgatavot šim dienestam iepriekš 3.2.2.2. punktā minētā tipa vai tipu transportlīdzekļus. |
| --- | --- |

3.4.2.

izgatavot šim dienestam iepriekš 3.2.2.2. punktā minētā tipa vai tipu transportlīdzekļus.

4.   MARĶĒJUMI

| 4.1. | Apstiprināšanai iesniegtajām ierīcēm:






  4.1.1. | jābūt skaidri un neizdzēšami marķētām ar apstiprinājuma pieprasītāja tirdzniecības zīmi vai preču zīmi; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Apstiprināšanai iesniegtajām ierīcēm:

4.1.1.

jābūt skaidri un neizdzēšami marķētām ar apstiprinājuma pieprasītāja tirdzniecības zīmi vai preču zīmi;

| 4.1.2. | iepriekš 3.2.3.3. punktā vai 3.2.4. punktā minētajos rasējumos norādītajā vietā jābūt atstātai pietiekamai vietai apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanai. |
| --- | --- |

4.1.2.

iepriekš 3.2.3.3. punktā vai 3.2.4. punktā minētajos rasējumos norādītajā vietā jābūt atstātai pietiekamai vietai apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanai.

| 4.2. | “Iebūvētā” vai “noņemamā” tipa pagalvjiem (skatīt definīcijas 2.2.1. punktā un 2.2.2. punktā) iepriekš 4.1.1. punktā un 4.1.2. punktā minētie marķējumi var būt attēloti uz etiķetēm, kas novietotas iepriekš 3.2.4. punktā minētajos rasējumos norādītajās vietās. |
| --- | --- |

4.2.

“Iebūvētā” vai “noņemamā” tipa pagalvjiem (skatīt definīcijas 2.2.1. punktā un 2.2.2. punktā) iepriekš 4.1.1. punktā un 4.1.2. punktā minētie marķējumi var būt attēloti uz etiķetēm, kas novietotas iepriekš 3.2.4. punktā minētajos rasējumos norādītajās vietās.

5.   APSTIPRINĀJUMS

| 5.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais pagalvja tips atbilst turpmāk 6. un 7. punktā izklāstītajām prasībām, apstiprinājumu šim pagalvja tipam piešķir. |
| --- | --- |

5.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais pagalvja tips atbilst turpmāk 6. un 7. punktā izklāstītajām prasībām, apstiprinājumu šim pagalvja tipam piešķir.

| 5.2. | Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Pirmie divi cipari (pašlaik 03, ar ko apzīmēta 03. grozījumu sērija, kas stājās spēkā 1989. gada 20. novembrī), norāda grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi, kas izdarīti šajos noteikumos apstiprinājuma izdošanas brīdī. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt šo numuru nevienam citam pagalvja tipam. |
| --- | --- |

5.2.

Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Pirmie divi cipari (pašlaik 03, ar ko apzīmēta 03. grozījumu sērija, kas stājās spēkā 1989. gada 20. novembrī), norāda grozījumu sēriju, kurā ietverti jaunākie būtiskie tehniskie grozījumi, kas izdarīti šajos noteikumos apstiprinājuma izdošanas brīdī. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nedrīkst piešķirt šo numuru nevienam citam pagalvja tipam.

| 5.3. | Paziņojumu par pagalvja tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašināšanu vai apstiprinājuma atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm dara zināmu ar dokumentu, kura veidlapas paraugs dots šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

5.3.

Paziņojumu par pagalvja tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašināšanu vai apstiprinājuma atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem 1958. gada nolīguma pusēm dara zināmu ar dokumentu, kura veidlapas paraugs dots šo noteikumu 1. pielikumā.

| 5.4. | Katram 2.2.1. punktā, 2.2.2. punktā un 2.2.3. punktā definētajam pagalvim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, neatkarīgi no tā, vai tas ir iebūvēts sēdeklī, vai nav, jābūt piestiprinātam starptautiskā apstiprinājuma marķējumam, kuru veido:






  5.4.1. | ar apli apvilkts burts E, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- | --- |

5.4.

Katram 2.2.1. punktā, 2.2.2. punktā un 2.2.3. punktā definētajam pagalvim, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, neatkarīgi no tā, vai tas ir iebūvēts sēdeklī, vai nav, jābūt piestiprinātam starptautiskā apstiprinājuma marķējumam, kuru veido:

5.4.1.

ar apli apvilkts burts E, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura ir piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 5.4.2. | apstiprinājuma numurs; un |
| --- | --- |

5.4.2.

apstiprinājuma numurs; un

| 5.4.3. | sēdekļa atzveltnē iebūvēta pagalvja gadījumā, apstiprinājuma numura priekšā arī šo noteikumu numurs, burts R un domuzīme. |
| --- | --- |

5.4.3.

sēdekļa atzveltnē iebūvēta pagalvja gadījumā, apstiprinājuma numura priekšā arī šo noteikumu numurs, burts R un domuzīme.

| 5.5. | Apstiprinājuma marķējumam jābūt piestiprinātam vietā, kas minēta iepriekš 4.1.2. punktā. |
| --- | --- |

5.5.

Apstiprinājuma marķējumam jābūt piestiprinātam vietā, kas minēta iepriekš 4.1.2. punktā.

| 5.6. | Apstiprinājuma marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam. |
| --- | --- |

5.6.

Apstiprinājuma marķējumam jābūt skaidri salasāmam un neizdzēšamam.

| 5.7. | Šo noteikumu 2. pielikumā ir doti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri. |
| --- | --- |

5.7.

Šo noteikumu 2. pielikumā ir doti apstiprinājuma marķējumu izkārtojuma piemēri.

6.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 6.1. | Pagalvis nedrīkst būt par papildu riska cēloni transportlīdzekļa pasažieriem. Jo īpaši nevienā izmantošanas stāvoklī tam nedrīkst parādīties bīstami negludumi vai asas šķautnes, kas varētu palielināt pasažieru traumēšanas risku vai traumu smagumu. Pagalvja daļām, kas atrodas turpmāk definētajā trieciena zonā, jāspēj izkliedēt enerģiju, kā aprakstīts šo noteikumu 6. pielikumā.






  6.1.1. | Trieciena zonu no sāniem norobežo divas vertikālas garenvirziena plaknes, katra savā attiecīgā sēdekļa pusē un katra 70 mm attālumā no sēdekļa simetrijas plaknes. |
| --- | --- | --- |

6.1.

Pagalvis nedrīkst būt par papildu riska cēloni transportlīdzekļa pasažieriem. Jo īpaši nevienā izmantošanas stāvoklī tam nedrīkst parādīties bīstami negludumi vai asas šķautnes, kas varētu palielināt pasažieru traumēšanas risku vai traumu smagumu. Pagalvja daļām, kas atrodas turpmāk definētajā trieciena zonā, jāspēj izkliedēt enerģiju, kā aprakstīts šo noteikumu 6. pielikumā.

6.1.1.

Trieciena zonu no sāniem norobežo divas vertikālas garenvirziena plaknes, katra savā attiecīgā sēdekļa pusē un katra 70 mm attālumā no sēdekļa simetrijas plaknes.

| 6.1.2. | Trieciena zonas augstuma robeža ir pagalvja daļa, kas atrodas virs plaknes, kura ir perpendikula pret atskaites līniju R un atrodas 635 mm attālumā no H punkta. |
| --- | --- |

6.1.2.

Trieciena zonas augstuma robeža ir pagalvja daļa, kas atrodas virs plaknes, kura ir perpendikula pret atskaites līniju R un atrodas 635 mm attālumā no H punkta.

| 6.1.3. | Izņēmuma kārtā iepriekšminēto noteikumu prasības attiecībā uz enerģijas absorbēšanu neattiecas uz tādu sēdekļu pagalvju aizmugures virsmām, aiz kuriem nav citu sēdekļu. |
| --- | --- |

6.1.3.

Izņēmuma kārtā iepriekšminēto noteikumu prasības attiecībā uz enerģijas absorbēšanu neattiecas uz tādu sēdekļu pagalvju aizmugures virsmām, aiz kuriem nav citu sēdekļu.

| 6.2. | Pagalvja priekšējās un aizmugures virsmas daļām, izņemot tādu pagalvju aizmugures virsmu daļas, kas paredzēti uzstādīšanai uz sēdekļiem, aiz kuriem nav citu sēdvietu, kas atrodas ārpus iepriekš definētajām vertikālajām garenvirziena plaknēm, jābūt polsterētām tā, lai nepieļautu nekādu tiešu galvas kontaktu ar konstrukcijas elementiem, un tajās vietās, kurās iespējams kontakts ar 165 mm diametra sfēru, tām jābūt ar noapaļojuma rādiusu ne mazāku par 5 mm.
  Alternatīvi šīs sastāvdaļas var uzskatīt par apmierinošām, ja tās iztur šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto enerģijas absorbcijas testu. Ja iepriekšminētās pagalvju daļas un to balsti ir pārklāti ar materiālu, kas ir mīkstāks par nostiprinājuma A cietību 50, tad šā punkta prasības, izņemot tās, kuras definētas šo noteikumu 6. pielikumā attiecībā uz enerģijas absorbciju, attiecas vienīgi uz cietajām daļām. |
| --- | --- |

6.2.

Pagalvja priekšējās un aizmugures virsmas daļām, izņemot tādu pagalvju aizmugures virsmu daļas, kas paredzēti uzstādīšanai uz sēdekļiem, aiz kuriem nav citu sēdvietu, kas atrodas ārpus iepriekš definētajām vertikālajām garenvirziena plaknēm, jābūt polsterētām tā, lai nepieļautu nekādu tiešu galvas kontaktu ar konstrukcijas elementiem, un tajās vietās, kurās iespējams kontakts ar 165 mm diametra sfēru, tām jābūt ar noapaļojuma rādiusu ne mazāku par 5 mm.

Alternatīvi šīs sastāvdaļas var uzskatīt par apmierinošām, ja tās iztur šo noteikumu 6. pielikumā aprakstīto enerģijas absorbcijas testu. Ja iepriekšminētās pagalvju daļas un to balsti ir pārklāti ar materiālu, kas ir mīkstāks par nostiprinājuma A cietību 50, tad šā punkta prasības, izņemot tās, kuras definētas šo noteikumu 6. pielikumā attiecībā uz enerģijas absorbciju, attiecas vienīgi uz cietajām daļām.

| 6.3. | Pagalvis pie sēdekļa vai attiecīgā gadījumā pie transportlīdzekļa korpusa jānofiksē tā, lai testa laikā galvas radītā spiediena rezultātā no pagalvja polsterējuma, stiprinājuma vai sēdekļa atzveltnes neizvirzītos neviena cieta vai bīstama daļa. |
| --- | --- |

6.3.

Pagalvis pie sēdekļa vai attiecīgā gadījumā pie transportlīdzekļa korpusa jānofiksē tā, lai testa laikā galvas radītā spiediena rezultātā no pagalvja polsterējuma, stiprinājuma vai sēdekļa atzveltnes neizvirzītos neviena cieta vai bīstama daļa.

| 6.4. | Pagalvja augstumam, mērot saskaņā ar 7.2. punkta prasībām, jāatbilst šādiem tehniskajiem noteikumiem:






  6.4.1. | Pagalvju augstums jāmēra, kā izklāstīts turpmāk 7.2. punktā. |
| --- | --- | --- |

6.4.

Pagalvja augstumam, mērot saskaņā ar 7.2. punkta prasībām, jāatbilst šādiem tehniskajiem noteikumiem:

6.4.1.

Pagalvju augstums jāmēra, kā izklāstīts turpmāk 7.2. punktā.

| 6.4.2. | Neregulējama augstuma pagalvjiem priekšējo sēdekļu pagalvju augstumam jābūt ne mazākam par 800 mm un citu sēdekļu pagalvju augstumam – ne mazākam par 750 mm. |
| --- | --- |

6.4.2.

Neregulējama augstuma pagalvjiem priekšējo sēdekļu pagalvju augstumam jābūt ne mazākam par 800 mm un citu sēdekļu pagalvju augstumam – ne mazākam par 750 mm.

| 6.4.3. | Regulējama augstuma pagalvjiem:






  6.4.3.1. | priekšējo sēdekļu pagalvju augstumam jābūt ne mazākam par 800 mm un citu sēdekļu pagalvju augstumam – ne mazākam par 750 mm; šo vērtību iegūst stāvoklī, kas atrodas starp iespējamo augstāko un zemāko regulēšanas stāvokli; |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

Regulējama augstuma pagalvjiem:

6.4.3.1.

priekšējo sēdekļu pagalvju augstumam jābūt ne mazākam par 800 mm un citu sēdekļu pagalvju augstumam – ne mazākam par 750 mm; šo vērtību iegūst stāvoklī, kas atrodas starp iespējamo augstāko un zemāko regulēšanas stāvokli;

| 6.4.3.2. | nav iespējams “izmantošanas stāvoklis” augstumā, kas ir mazāks par 750 mm; |
| --- | --- |

6.4.3.2.

nav iespējams “izmantošanas stāvoklis” augstumā, kas ir mazāks par 750 mm;

| 6.4.3.3. | sēdekļiem, kas nav priekšējie sēdekļi, pagalvji var būt tādi, ka tos var pārvietot līdz stāvoklim, kurā to augstums ir mazāks par 750 mm, ja pasažieris šo stāvokli var skaidri identificēt kā tādu, kas nav izmantojams pagalvja funkcijas pildīšanai; |
| --- | --- |

6.4.3.3.

sēdekļiem, kas nav priekšējie sēdekļi, pagalvji var būt tādi, ka tos var pārvietot līdz stāvoklim, kurā to augstums ir mazāks par 750 mm, ja pasažieris šo stāvokli var skaidri identificēt kā tādu, kas nav izmantojams pagalvja funkcijas pildīšanai;

| 6.4.3.4. | priekšējo sēdekļu pagalvji var būt tādi, ka tad, kad sēdeklis nav aizņemts, tos var automātiski pārvietot stāvoklī, kur to augstums ir mazāks par 750 mm ar nosacījumu, ka tie automātiski atgriežas izmantošanas stāvoklī, kad sēdeklis atkal tiek aizņemts. |
| --- | --- |

6.4.3.4.

priekšējo sēdekļu pagalvji var būt tādi, ka tad, kad sēdeklis nav aizņemts, tos var automātiski pārvietot stāvoklī, kur to augstums ir mazāks par 750 mm ar nosacījumu, ka tie automātiski atgriežas izmantošanas stāvoklī, kad sēdeklis atkal tiek aizņemts.

| 6.4.4. | Iepriekš 6.4.2. punktā un 6.4.3.1. punktā minētie izmēri priekšējiem sēdekļiem var būt mazāki par 800 mm un citiem sēdekļiem – mazāki par 750 mm, lai atstātu pietiekamu atstarpi starp pagalvi un jumta iekšējo virsmu, logiem vai jebkuru transportlīdzekļa korpusa daļu; tomēr šī atstarpe nedrīkst pārsniegt 25 mm. Sēdekļiem, kas aprīkoti ar pārvietošanas un/vai regulēšanas sistēmām, tas attiecas uz visiem sēdekļu stāvokļiem. Turklāt, atšķirībā no iepriekš 6.4.3.2. punktā teiktā, šajā gadījumā nedrīkst būt “izmantošanas stāvoklis”, kurā augstums ir mazāks par 700 mm. |
| --- | --- |

6.4.4.

Iepriekš 6.4.2. punktā un 6.4.3.1. punktā minētie izmēri priekšējiem sēdekļiem var būt mazāki par 800 mm un citiem sēdekļiem – mazāki par 750 mm, lai atstātu pietiekamu atstarpi starp pagalvi un jumta iekšējo virsmu, logiem vai jebkuru transportlīdzekļa korpusa daļu; tomēr šī atstarpe nedrīkst pārsniegt 25 mm. Sēdekļiem, kas aprīkoti ar pārvietošanas un/vai regulēšanas sistēmām, tas attiecas uz visiem sēdekļu stāvokļiem. Turklāt, atšķirībā no iepriekš 6.4.3.2. punktā teiktā, šajā gadījumā nedrīkst būt “izmantošanas stāvoklis”, kurā augstums ir mazāks par 700 mm.

| 6.4.5. | Atšķirībā no iepriekš 6.4.2. punktā un 6.4.3.1. punktā minētajām prasībām attiecībā uz augstumu neviena uzstādīšanai uz aizmugurējiem vidējiem sēdekļiem vai sēdvietām paredzēta pagalvja augstums nedrīkst būt mazāks par 700 mm. |
| --- | --- |

6.4.5.

Atšķirībā no iepriekš 6.4.2. punktā un 6.4.3.1. punktā minētajām prasībām attiecībā uz augstumu neviena uzstādīšanai uz aizmugurējiem vidējiem sēdekļiem vai sēdvietām paredzēta pagalvja augstums nedrīkst būt mazāks par 700 mm.

| 6.5. | Regulējama augstuma pagalvjiem tā elementa augstums, pret kuru balstās galva, mērot atbilstoši 7.2. punkta norādījumiem, nedrīkst būt mazāks par 100 mm. |
| --- | --- |

6.5.

Regulējama augstuma pagalvjiem tā elementa augstums, pret kuru balstās galva, mērot atbilstoši 7.2. punkta norādījumiem, nedrīkst būt mazāks par 100 mm.

| 6.6. | Neregulējama augstuma pagalvim sprauga starp sēdekļa atzveltni un pagalvi nedrīkst būt lielāka par 60 mm.






  6.6.1. | Ja pagalvja augstums ir regulējams, pagalvim atrodoties zemākajā stāvoklī, tā attālums no sēdekļa atzveltnes augšas nedrīkst būt lielāks par 25 mm. |
| --- | --- | --- |

6.6.

Neregulējama augstuma pagalvim sprauga starp sēdekļa atzveltni un pagalvi nedrīkst būt lielāka par 60 mm.

6.6.1.

Ja pagalvja augstums ir regulējams, pagalvim atrodoties zemākajā stāvoklī, tā attālums no sēdekļa atzveltnes augšas nedrīkst būt lielāks par 25 mm.

| 6.6.2. | Neregulējama augstuma pagalvim vērā ņemamā zona ir:






  6.6.2.1. | zona virs plaknes, kas ir perpendikulāra pret atskaites līniju un atrodas 540 mm attālumā no punkta R, un |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Neregulējama augstuma pagalvim vērā ņemamā zona ir:

6.6.2.1.

zona virs plaknes, kas ir perpendikulāra pret atskaites līniju un atrodas 540 mm attālumā no punkta R, un

| 6.6.2.2. | starp divām garenvirziena plaknēm, kas ir katra savā pusē no atskaites līnijas 85 mm attālumā no tās.
  Šajā zonā drīkst būt viena vai vairākas spraugas, kas neatkarīgi no to formas, mērot, kā norādīts 7.5. punktā, drīkst uzrādīt attālumu “a” lielāku par 60 mm, ja pēc papildu testa atbilstoši 7.4.3.4. punkta prasībām tomēr tiek izpildītas 7.4.3.6. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.6.2.2.

starp divām garenvirziena plaknēm, kas ir katra savā pusē no atskaites līnijas 85 mm attālumā no tās.

Šajā zonā drīkst būt viena vai vairākas spraugas, kas neatkarīgi no to formas, mērot, kā norādīts 7.5. punktā, drīkst uzrādīt attālumu “a” lielāku par 60 mm, ja pēc papildu testa atbilstoši 7.4.3.4. punkta prasībām tomēr tiek izpildītas 7.4.3.6. punkta prasības.

| 6.6.3. | Regulējama augstuma pagalvjiem tajā ierīces daļā, kas kalpo kā pagalvis, drīkst būt viena vai vairākas spraugas, kas neatkarīgi no to formas, mērot, kā norādīts 7.5. punktā, drīkst uzrādīt attālumu “a” lielāku par 60 mm, ja pēc papildu testa atbilstoši 7.4.3.4. punkta prasībām, tomēr tiek izpildītas 7.4.3.6. punkta prasības. |
| --- | --- |

6.6.3.

Regulējama augstuma pagalvjiem tajā ierīces daļā, kas kalpo kā pagalvis, drīkst būt viena vai vairākas spraugas, kas neatkarīgi no to formas, mērot, kā norādīts 7.5. punktā, drīkst uzrādīt attālumu “a” lielāku par 60 mm, ja pēc papildu testa atbilstoši 7.4.3.4. punkta prasībām, tomēr tiek izpildītas 7.4.3.6. punkta prasības.

| 6.7. | Pagalvja platumam jābūt tādam, kas nodrošina piemērotu atbalstu normāli sēdoša cilvēka galvai. Pagalvim turpmāk 7.3. punktā definētajā platuma mērīšanas plaknē jānosedz laukums, kas plešas ne mazāk kā 85 mm uz katru pusi no tā sēdekļa simetrijas plaknes, kuram pagalvis paredzēts, šo attālumu mērot, kā noteikts 7.3. punktā. |
| --- | --- |

6.7.

Pagalvja platumam jābūt tādam, kas nodrošina piemērotu atbalstu normāli sēdoša cilvēka galvai. Pagalvim turpmāk 7.3. punktā definētajā platuma mērīšanas plaknē jānosedz laukums, kas plešas ne mazāk kā 85 mm uz katru pusi no tā sēdekļa simetrijas plaknes, kuram pagalvis paredzēts, šo attālumu mērot, kā noteikts 7.3. punktā.

| 6.8. | Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt tādam, lai pagalvja pieļautā maksimālā galvas pārvietošanās atpakaļvirzienā, kas mērīta saskaņā ar turpmāk 7.4. punktā noteikto procedūru, būtu mazāka par 102 mm. |
| --- | --- |

6.8.

Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt tādam, lai pagalvja pieļautā maksimālā galvas pārvietošanās atpakaļvirzienā, kas mērīta saskaņā ar turpmāk 7.4. punktā noteikto procedūru, būtu mazāka par 102 mm.

| 6.9. | Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt pietiekamu stiprību izturīgiem, lai droši izturētu turpmāk 7.4.3.7. punktā noteikto slodzi. |
| --- | --- |

6.9.

Pagalvim un tā stiprinājumam jābūt pietiekamu stiprību izturīgiem, lai droši izturētu turpmāk 7.4.3.7. punktā noteikto slodzi.

| 6.10. | Ja pagalvis ir regulējams, nedrīkst pārsniegt maksimālo izmantošanai paredzēto augstumu, izņemot gadījumus, kad lietotājs papildus regulēšanai veic vēl citas apzinātas darbības. |
| --- | --- |

6.10.

Ja pagalvis ir regulējams, nedrīkst pārsniegt maksimālo izmantošanai paredzēto augstumu, izņemot gadījumus, kad lietotājs papildus regulēšanai veic vēl citas apzinātas darbības.

7.   TESTI

7.1.   Atskaites punkta (H punkta) noteikšana sēdeklim, kurā ir iebūvēts pagalvis

Šo punktu nosaka atbilstoši šo noteikumu 3. pielikuma prasībām.

7.2.   Pagalvja augstuma noteikšana

7.2.1.   Visas līnijas velk attiecīgā sēdekļa simetrijas plaknē, kuras krustošanās ar sēdekli nosaka pagalvja un sēdekļa atzveltnes kontūru (skatīt šo noteikumu 4. pielikuma 1. attēlu).

7.2.2.   Uz sēdekļa normālā stāvoklī novieto pieaugušam piecdesmitās procentīles vīrietim atbilstošu manekenu vai šo noteikumu 3. pielikumā parādīto manekenu. Sēdekļa atzveltni, ja tā ir nolokāma, fiksējot stāvoklī, kas iespējami atbilst 25o slīpumam uz aizmuguri attiecībā pret manekena torsa atskaites līnijas vertikāli.

7.2.3.   Kā parādīts 3. pielikumā, šā sēdekļa gadījumā velk manekena atskaites līnijas projekciju 7.2.1. punktā norādītajā plaknē. Velk pagalvja augšas pieskari S perpendikulāri atskaites līnijai.

7.2.4.   Attālums h no H punkta līdz pieskarei S ir augstums, kurš jāņem vērā izpildot 6.4. punkta prasību.

7.3.   Pagalvja platuma noteikšana (skatīt šo noteikumu 4. pielikuma 2. attēlu).

7.3.1.   Atskaites līnijai perpendikulāra plakne S1, kas atrodas 65 mm zem 7.2.3. punktā definētās pieskares S, definē pagalvja griezumu, kuru ierobežo kontūra C. Taišņu virzienu, kas tangenciāls attiecībā pret C un veido dotā sēdekļa simetrijas plaknei paralēlo vertikālo plakņu (P un P’) krustošanos ar plakni S1, meklē plaknē S1.

7.3.2.   Pagalvja platums, kurš jāņem vērā, izpildot 6.7. punkta prasību, ir attālums L, kas atdala plakņu P un P’ pēdas plaknē S1.

7.3.3.   Vajadzības gadījumā pagalvja platumu nosaka arī 635 mm virs sēdekļa atskaites punkta, mērot šo attālumu pa atskaites līniju.

7.4.   Ierīces efektivitātes noteikšana

7.4.1.   Pagalvja efektivitāti pārbauda ar turpmāk aprakstīto statisko testu.

7.4.2.   Sagatavošanās testam

| 7.4.2.1. | Ja pagalvis ir regulējams, tas jānoregulē pašā augstākajā stāvoklī. |
| --- | --- |

7.4.2.1.

Ja pagalvis ir regulējams, tas jānoregulē pašā augstākajā stāvoklī.

| 7.4.2.2. | Sola tipa sēdekļa gadījumā, kur balsta rāmja daļa vai viss rāmis (arī pagalvjiem) ir kopējs vairākām sēdvietām, testu veic vienlaikus visām šīm sēdvietām. |
| --- | --- |

7.4.2.2.

Sola tipa sēdekļa gadījumā, kur balsta rāmja daļa vai viss rāmis (arī pagalvjiem) ir kopējs vairākām sēdvietām, testu veic vienlaikus visām šīm sēdvietām.

| 7.4.2.3. | Ja sēdeklis vai sēdekļa atzveltne ir regulējama attiecībā pret pagalvi, kas nostiprināts pie transportlīdzekļa korpusa, tas/tā jānoregulē stāvoklī, kuru tehniskais dienests uzskata par pašu nelabvēlīgāko. |
| --- | --- |

7.4.2.3.

Ja sēdeklis vai sēdekļa atzveltne ir regulējama attiecībā pret pagalvi, kas nostiprināts pie transportlīdzekļa korpusa, tas/tā jānoregulē stāvoklī, kuru tehniskais dienests uzskata par pašu nelabvēlīgāko.

7.4.3.   Testēšana

| 7.4.3.1. | Visas līnijas velk dotā sēdekļa vertikālajā simetrijas plaknē (skatīt šo noteikumu 5. pielikumu). |
| --- | --- |

7.4.3.1.

Visas līnijas velk dotā sēdekļa vertikālajā simetrijas plaknē (skatīt šo noteikumu 5. pielikumu).

| 7.4.3.2. | Nosaka atskaites līnijas R projekciju 7.4.3.1. punktā norādītajā plaknē. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

Nosaka atskaites līnijas R projekciju 7.4.3.1. punktā norādītajā plaknē.

| 7.4.3.3. | Nosaka pārvietoto atskaites līniju R1, pieliekot daļai, kas imitē šo noteikumu 3. pielikumā minētā manekena muguru, sākotnēju spēku, kurš rada 37,3 daNm lielu atpakaļvirzienā vērstu momentu H punktā. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

Nosaka pārvietoto atskaites līniju R1, pieliekot daļai, kas imitē šo noteikumu 3. pielikumā minētā manekena muguru, sākotnēju spēku, kurš rada 37,3 daNm lielu atpakaļvirzienā vērstu momentu H punktā.

| 7.4.3.4. | Ar sfērisku galvu 165 mm diametrā taisnos leņķos pret pārvietoto atskaites līniju 65 mm zem pagalvja augšas, paturot atskaites līniju pārvietotajā stāvoklī R1, kas noteikts saskaņā ar iepriekš 7.4.3.3. punktā minētajām prasībām, pieliek sākotnēju spēku, kurš rada 37,3 daNm lielu momentu H punktā. |
| --- | --- |

7.4.3.4.

Ar sfērisku galvu 165 mm diametrā taisnos leņķos pret pārvietoto atskaites līniju 65 mm zem pagalvja augšas, paturot atskaites līniju pārvietotajā stāvoklī R1, kas noteikts saskaņā ar iepriekš 7.4.3.3. punktā minētajām prasībām, pieliek sākotnēju spēku, kurš rada 37,3 daNm lielu momentu H punktā.

| 7.4.3.4.1. | Ja iepriekš noteiktā spēka pielikšanu 65 mm virs pagalvja augšas traucē spraugas, šo attālumu var samazināt tā, lai spēka ass ietu caur spraugai tuvākā rāmja elementa viduslīniju. |
| --- | --- |

7.4.3.4.1.

Ja iepriekš noteiktā spēka pielikšanu 65 mm virs pagalvja augšas traucē spraugas, šo attālumu var samazināt tā, lai spēka ass ietu caur spraugai tuvākā rāmja elementa viduslīniju.

| 7.4.3.4.2. | Iepriekš 6.6.2. punktā un 6.6.3. punktā aprakstītajos gadījumos šo testu atkārto, ar 165 mm diametra sfēras palīdzību pieliekot katrai spraugai spēku, kas
  iet caur spraugas mazākā šķērsgriezuma smaguma centru pa atskaites līnijai paralēlām šķērsplaknēm un rada 37,3 daNm momentu R punktā. |
| --- | --- |

7.4.3.4.2.

Iepriekš 6.6.2. punktā un 6.6.3. punktā aprakstītajos gadījumos šo testu atkārto, ar 165 mm diametra sfēras palīdzību pieliekot katrai spraugai spēku, kas

iet caur spraugas mazākā šķērsgriezuma smaguma centru pa atskaites līnijai paralēlām šķērsplaknēm un rada 37,3 daNm momentu R punktā.

| 7.4.3.5. | Novelk pieskari Y sfēriskajai galvai paralēli pārvietotajai atskaites līnijai R1. |
| --- | --- |

7.4.3.5.

Novelk pieskari Y sfēriskajai galvai paralēli pārvietotajai atskaites līnijai R1.

| 7.4.3.6. | Izmēra attālumu X starp pieskari Y un pārvietoto atskaites līniju R1. Ja attālums X ir mazāks par 102 mm, 6.8. punkta prasība uzskatāma par izpildītu. |
| --- | --- |

7.4.3.6.

Izmēra attālumu X starp pieskari Y un pārvietoto atskaites līniju R1. Ja attālums X ir mazāks par 102 mm, 6.8. punkta prasība uzskatāma par izpildītu.

| 7.4.3.7. | Gadījumos, kad 7.4.3.4. punktā noteiktais spēks ir pielikts 65 mm vai mazākā attālumā zem pagalvja augšas, un tikai šādos gadījumos, to palielina līdz 89 daN, ja vien sēdeklis vai tā mugura nesabrūk jau pirms tam. |
| --- | --- |

7.4.3.7.

Gadījumos, kad 7.4.3.4. punktā noteiktais spēks ir pielikts 65 mm vai mazākā attālumā zem pagalvja augšas, un tikai šādos gadījumos, to palielina līdz 89 daN, ja vien sēdeklis vai tā mugura nesabrūk jau pirms tam.

7.5.   Pagalvju spraugu attāluma “a” noteikšana (skatīt šo noteikumu 7. pielikumu)

7.5.1.   Attālumu “a” katrai spraugai un attiecībā pret pagalvja priekšējo virsmu nosaka ar 165 mm diametra sfēras palīdzību;

7.5.2.   Sfēru novieto saskarē ar spraugu tajā spraugas zonas punktā, kurā sfēras iespiešanās bez slodzes pielikšanas ir maksimāla;

7.5.3.   Attālums starp šiem diviem sfēras un spraugas saskares punktiem būs attālums “a”, kurš būs jāņem vērā, novērtējot 6.6.2. punktā un 6.6.3. punktā minētos nosacījumus.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 8.1. | Visiem pagalvjiem vai sēdekļiem, uz kuriem ir apstiprinājuma marķējums saskaņā ar 2. pielikumu, jāatbilst apstiprinātajam pagalvja tipam un jāatbilst nosacījumiem, kas noteikti iepriekš 6. un 7. punktā. |
| --- | --- |

8.1.

Visiem pagalvjiem vai sēdekļiem, uz kuriem ir apstiprinājuma marķējums saskaņā ar 2. pielikumu, jāatbilst apstiprinātajam pagalvja tipam un jāatbilst nosacījumiem, kas noteikti iepriekš 6. un 7. punktā.

| 8.2. | Lai pārliecinātos par atbilstību, kā izklāstīts iepriekš, jāveic pietiekami daudzu sērijveidā ražotu pagalvju izlases pārbaudes. |
| --- | --- |

8.2.

Lai pārliecinātos par atbilstību, kā izklāstīts iepriekš, jāveic pietiekami daudzu sērijveidā ražotu pagalvju izlases pārbaudes.

| 8.3. | Testiem ņem pagalvjus, kas ir vai kurus gatavojas laist pārdošanā. |
| --- | --- |

8.3.

Testiem ņem pagalvjus, kas ir vai kurus gatavojas laist pārdošanā.

| 8.4. | Pagalvjiem, kas atlasīti, lai pārliecinātos par to atbilstību apstiprinātajam tipam, jāiziet šo noteikumu 7. punktā aprakstītais tests. |
| --- | --- |

8.4.

Pagalvjiem, kas atlasīti, lai pārliecinātos par to atbilstību apstiprinātajam tipam, jāiziet šo noteikumu 7. punktā aprakstītais tests.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

9.1.   Apstiprinātie pagalvji

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtais apstiprinājums attiecībā uz pagalvja tipu var tikt anulēts, ja pagalvji, uz kuriem ir norādīti iepriekš 5.4. punktā minētie dati, neiztur izlases pārbaudes vai neatbilst apstiprinātajam tipam.

9.2.   Ja kāda no šā nolīguma līgumslēdzējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, atsauc savu agrāk piešķirto apstiprinājumu, tai tūlīt par to jāpaziņo pārējām pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

10.   PAGALVJA TIPA APSTIPRINĀJUMA GROZĪŠANA UN PAPLAŠINĀŠANA

| 10.1. | Jebkuras pagalvja tipa izmaiņas jādara zināmas tai administratīvajai struktūrvienībai, kas ir apstiprinājusi šo pagalvja tipu. Šī struktūrvienība tad var:






  10.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajām izmaiņām nebūs nekādas ievērojamas nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā šis pagalvis joprojām atbilst prasībām, vai |
| --- | --- | --- |

10.1.

Jebkuras pagalvja tipa izmaiņas jādara zināmas tai administratīvajai struktūrvienībai, kas ir apstiprinājusi šo pagalvja tipu. Šī struktūrvienība tad var:

10.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajām izmaiņām nebūs nekādas ievērojamas nelabvēlīgas sekas un ka jebkurā gadījumā šis pagalvis joprojām atbilst prasībām, vai

| 10.1.2. | pieprasīt par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam sniegt jaunu ziņojumu par papildu testiem. |
| --- | --- |

10.1.2.

pieprasīt par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam sniegt jaunu ziņojumu par papildu testiem.

| 10.2. | Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, kurā norādītas izdarītās izmaiņas, atbilstoši iepriekš 5.3. punktā izklāstītajai procedūrai paziņo šā nolīguma līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

10.2.

Apstiprinājuma apliecinājumu vai atteikumu, kurā norādītas izdarītās izmaiņas, atbilstoši iepriekš 5.3. punktā izklāstītajai procedūrai paziņo šā nolīguma līgumslēdzējām pusēm.

| 10.3. | Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam. |
| --- | --- |

10.3.

Kompetentā iestāde, kas izdod apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir tam sērijas numuru un informē par to pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

11.   NORĀDĪJUMI

Kopā ar katru apstiprinātajam pagalvja tipam atbilstošo modeli izgatavotājam jāsniedz arī sīka informācija par sēdekļu tipiem, kuriem šie pagalvji apstiprināti, kā arī šo sēdekļu tehniskie dati. Ja pagalvis ir regulējams, šajos norādījumos jābūt skaidri aprakstītām regulēšanas un/vai atvienošanas darbībām.

12.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnīgi izbeidz kāda saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta pagalvja ražošanu, tam par to jāinformē iestāde, kas piešķīrusi šo apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šai iestādei par to jāinformē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot tam paziņojuma veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 1. pielikumā dotajam paraugam.

13.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 13.1. | No 04. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuros izdarīti grozījumi ar 04. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

13.1.

No 04. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas neviena līgumslēdzēja puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt EEK apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuros izdarīti grozījumi ar 04. grozījumu sēriju.

| 13.2. | 24 mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas stāšanās spēkā līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

13.2.

24 mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas stāšanās spēkā līgumslēdzējas puses, kas piemēro šos noteikumus, piešķir EEK apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju.

| 13.3. | 48 mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas stāšanās spēkā esošie apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, zaudē derīgumu, izņemot attiecībā uz tiem transportlīdzekļa tipiem, kuri atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

13.3.

48 mēnešus pēc 04. grozījumu sērijas stāšanās spēkā esošie apstiprinājumi, kas piešķirti saskaņā ar šiem noteikumiem, zaudē derīgumu, izņemot attiecībā uz tiem transportlīdzekļa tipiem, kuri atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 04. grozījumu sēriju.

14.   To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese

1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, jāpaziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas Sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese, kuras piešķir apstiprinājumus un uz kurām jāsūta citās valstīs izdoto apstiprinājumu, apstiprinājumu paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu apliecinošās veidlapas.

---

(1)  M1 kategorijas transportlīdzekļu pagalvjiem, kas atbilst Noteikumu Nr. 17 nosacījumiem, nav jāatbilst šo noteikumu nosacījumiem.

(2)  1 – Vācija, 2 – Francija, 3 – Itālija, 4 - Nīderlande, 5 – Zviedrija, 6 – Beļģija, 7 – Ungārija, 8 – Čehija, 9 – Spānija, 10 – Dienvidslāvija, 11 – Apvienotā Karaliste, 12 – Austrija, 13 – Luksemburga, 14 – Šveice, 15 – (brīvs), 16 – Norvēģija, 17 – Somija, 18 – Dānija, 19 – Rumānija, 20 – Polija, 21 – Portugāle, 22 – Krievijas Federācija, 23 – Grieķija, 24 – (brīvs), 25 – (brīvs), 26 – Slovēnija un 27 – Slovākija. Turpmākos numurus pārējām valstīm piešķir hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē Nolīgumu par vienotu nosacījumu pieņemšanu mehānisko transportlīdzekļu aprīkojuma un daļu apstiprināšanai un apstiprināšanas savstarpējai atzīšanai vai pievienojas tam, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs šādi piešķirtos numurus paziņo šā nolīguma līgumslēdzējām pusēm.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais formāts: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZKĀRTOJUMS
   (1)

Apstiprinājuma marķējums “iebūvēta” vai “noņemama” tipa pagalvim (skatīt definīcijas šo noteikumu 2.2.1. punktā un 2.2.2. punktā).

Image

Apstiprinājuma marķējums “atsevišķa” tipa pagalvim (skatīt definīciju šo noteikumu 2.2.3. punktā).

Image

---

(1)  Apstiprinājuma numuram jābūt novietotam tuvu riņķa līnijai un virs vai zem “E”, vai arī pa kreisi vai pa labi no šā burta.

---

3. PIELIKUMS

Mehāniskā transportlīdzekļa sēdvietu H punkta un faktiskā rumpja leņķa noteikšanas procedūra

1.   MĒRĶIS

Šajā pielikumā aprakstīto procedūru izmanto, lai noteiktu H punkta atrašanās vietu un faktisko rumpja leņķi mehānisko transportlīdzekļu sēdvietās un pārbaudītu mērījumu datu atbilstību transportlīdzekļa izgatavotāja dotajām specifikācijām (1).

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā lieto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:






  2.1.1. | H punkts un R punkts, un to attiecība, |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Atskaites dati” ir viens vai vairāki šādi sēdvietas parametri:

2.1.1.

H punkts un R punkts, un to attiecība,

| 2.1.2. | faktiskais rumpja leņķis un sēdekļa aizmugures balsta leņķis, un to attiecība. |
| --- | --- |

2.1.2.

faktiskais rumpja leņķis un sēdekļa aizmugures balsta leņķis, un to attiecība.

| 2.2. | “Telpiska H punkta ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktu un faktiskos rumpja leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.2.

“Telpiska H punkta ierīce” ir ierīce, ko izmanto, lai noteiktu H punktu un faktiskos rumpja leņķus. Šī ierīce ir aprakstīta šā pielikuma 1. papildinājumā.

| 2.3. | “H punkts” ir saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru transportlīdzekļa sēdvietā novietotas telpiskas H punkta ierīces rumpja un augšstilba rotācijas centrs. H punkts atrodas ierīces centra līnijas, kura novilkta starp H punkta projekcijas punktiem abās H punkta ierīces pusēs, vidū. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides skatīt 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru, to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts. |
| --- | --- |

2.3.

“H punkts” ir saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru transportlīdzekļa sēdvietā novietotas telpiskas H punkta ierīces rumpja un augšstilba rotācijas centrs. H punkts atrodas ierīces centra līnijas, kura novilkta starp H punkta projekcijas punktiem abās H punkta ierīces pusēs, vidū. H punkts teorētiski atbilst R punktam (pielaides skatīt 3.2.2. punktā). Pēc H punkta noteikšanas saskaņā ar 4. punktā aprakstīto procedūru, to uzskata par fiksētu attiecībā pret sēdekļa spilvena konstrukciju un uzskata, ka tas pārvietojas, kad sēdeklis tiek regulēts.

| 2.4. | “R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir konstrukcijas punkts, ko katrai sēdvietai nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs un kurš ir apzīmēts telpiskajā atskaites sistēmā. |
| --- | --- |

2.4.

“R punkts” jeb “sēdekļa atskaites punkts” ir konstrukcijas punkts, ko katrai sēdvietai nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs un kurš ir apzīmēts telpiskajā atskaites sistēmā.

| 2.5. | “Rumpja līnija” ir telpiskās H punkta ierīces zondes centra līnija, kad zonde ir galējā aizmugures stāvoklī. |
| --- | --- |

2.5.

“Rumpja līnija” ir telpiskās H punkta ierīces zondes centra līnija, kad zonde ir galējā aizmugures stāvoklī.

| 2.6. | “Faktiskais rumpja leņķis” leņķis, kas mērīts telpiskās H punkta ierīces aizmugures leņķa kvadrantā starp vertikālu līniju, kas vilkta caur H punktu, un rumpja līniju. Faktiskais rumpja leņķis teorētiski atbilst sēdekļa aizmugures balsta leņķim (pielaides skatīt 3.2.2. punktā). |
| --- | --- |

2.6.

“Faktiskais rumpja leņķis” leņķis, kas mērīts telpiskās H punkta ierīces aizmugures leņķa kvadrantā starp vertikālu līniju, kas vilkta caur H punktu, un rumpja līniju. Faktiskais rumpja leņķis teorētiski atbilst sēdekļa aizmugures balsta leņķim (pielaides skatīt 3.2.2. punktā).

| 2.7. | “Sēdekļa aizmugures balsta leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikālu līniju, kas vilkta caur R punktu, un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam sēdekļa atzveltnes stāvoklim, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.7.

“Sēdekļa aizmugures balsta leņķis” ir leņķis, ko mēra starp vertikālu līniju, kas vilkta caur R punktu, un rumpja līniju stāvoklī, kas atbilst projektētajam sēdekļa atzveltnes stāvoklim, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 2.8. | “Pasažiera centra plakne” (C/LO) ir katrā norādītā sēdvietā novietotas telpiskās H punkta ierīces vidus plakne; to nosaka H punkta koordināte uz Y ass. Atsevišķu sēdekļu centra plakne sakrīt ar pasažiera centra plakni. Citiem sēdekļiem pasažieru centra plakni nosaka izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.8.

“Pasažiera centra plakne” (C/LO) ir katrā norādītā sēdvietā novietotas telpiskās H punkta ierīces vidus plakne; to nosaka H punkta koordināte uz Y ass. Atsevišķu sēdekļu centra plakne sakrīt ar pasažiera centra plakni. Citiem sēdekļiem pasažieru centra plakni nosaka izgatavotājs.

| 2.9. | “Telpiska atskaites sistēma” ir sistēma, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.9.

“Telpiska atskaites sistēma” ir sistēma, kas aprakstīta šā pielikuma 2. papildinājumā.

| 2.10. | “Atpazīstamības zīmes” ir fiziski punkti (atveres, virsmas, zīmes vai iespiedumi) transportlīdzekļa virsbūvē, kā to noteicis izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.10.

“Atpazīstamības zīmes” ir fiziski punkti (atveres, virsmas, zīmes vai iespiedumi) transportlīdzekļa virsbūvē, kā to noteicis izgatavotājs.

| 2.11. | “Transportlīdzekļa mērīšanas novietojums” ir transportlīdzekļa novietojums, ko nosaka atpazīstamības zīmju koordinātas telpiskā atskaites sistēmā. |
| --- | --- |

2.11.

“Transportlīdzekļa mērīšanas novietojums” ir transportlīdzekļa novietojums, ko nosaka atpazīstamības zīmju koordinātas telpiskā atskaites sistēmā.

3.   PRASĪBAS

3.1.   Datu sniegšana

Par katru sēdvietu, kur vajadzīgi atskaites dati, lai varētu pierādīt atbilstību šo noteikumu prasībām, uzrāda visus turpmāk minētos datus vai no tiem attiecīgi atlasītus datus šā pielikuma 3. papildinājumā norādītajā veidlapā:

| 3.1.1. | R punkta koordinātas telpiskajā atskaites sistēmā; |
| --- | --- |

3.1.1.

R punkta koordinātas telpiskajā atskaites sistēmā;

| 3.1.2. | sēdekļa aizmugures balsta leņķis; |
| --- | --- |

3.1.2.

sēdekļa aizmugures balsta leņķis;

| 3.1.3. | visi rādītāji, kas nepieciešami, lai noregulētu sēdekli (ja tas ir regulējams) 4.3. punktā noteiktajā mērīšanas stāvoklī. |
| --- | --- |

3.1.3.

visi rādītāji, kas nepieciešami, lai noregulētu sēdekli (ja tas ir regulējams) 4.3. punktā noteiktajā mērīšanas stāvoklī.

3.2.   Saistība starp mērījumu datiem un aprēķina specifikācijas datiem

| 3.2.1. | H punkta koordinātas un faktiskā rumpja leņķa vērtība, kas iegūta ar 4. punktā izklāstīto procedūru, jāsalīdzina attiecīgi ar R punkta koordinātām un sēdekļa aizmugures balsta leņķa vērtību, ko norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs. |
| --- | --- |

3.2.1.

H punkta koordinātas un faktiskā rumpja leņķa vērtība, kas iegūta ar 4. punktā izklāstīto procedūru, jāsalīdzina attiecīgi ar R punkta koordinātām un sēdekļa aizmugures balsta leņķa vērtību, ko norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs.

| 3.2.2. | R punkta un H punkta relatīvās pozīcijas un attiecību starp sēdekļa aizmugures balsta leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai var uzskatīt par apmierinošu, ja H punkta koordinātas atrodas kvadrātā, kura malu garums ir 50 mm un tā horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas R punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis no sēdekļa aizmugures balsta leņķa neatšķiras vairāk par 5°. |
| --- | --- |

3.2.2.

R punkta un H punkta relatīvās pozīcijas un attiecību starp sēdekļa aizmugures balsta leņķi un faktisko rumpja leņķi attiecīgajai sēdvietai var uzskatīt par apmierinošu, ja H punkta koordinātas atrodas kvadrātā, kura malu garums ir 50 mm un tā horizontālo un vertikālo malu diagonāles krustojas R punktā, un ja faktiskais rumpja leņķis no sēdekļa aizmugures balsta leņķa neatšķiras vairāk par 5°.

| 3.2.3. | Ja šie nosacījumi ir ievēroti, R punktu un sēdekļa aizmugures balsta leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja šie nosacījumi ir ievēroti, R punktu un sēdekļa aizmugures balsta leņķi izmanto, lai pierādītu atbilstību šo noteikumu prasībām.

| 3.2.4. | Ja H punkts vai faktiskais rumpja leņķis neatbilst 3.2.2. punktā noteiktajām prasībām, H punkts un sēdekļa aizmugures balsta leņķis jānosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja no šīm trim darbībām divu darbību rezultāti atbilst šīm prasībām, piemēro 3.2.3. punktā minētos nosacījumus. |
| --- | --- |

3.2.4.

Ja H punkts vai faktiskais rumpja leņķis neatbilst 3.2.2. punktā noteiktajām prasībām, H punkts un sēdekļa aizmugures balsta leņķis jānosaka vēl divas reizes (pavisam trīs reizes). Ja no šīm trim darbībām divu darbību rezultāti atbilst šīm prasībām, piemēro 3.2.3. punktā minētos nosacījumus.

| 3.2.5. | Ja vismaz divās no trim 3.2.4. punktā aprakstītajām darbībām iegūtie rezultāti neatbilst 3.2.2. punktā minētajām prasībām vai arī, ja atbilstības pārbaudi nav iespējams veikt tāpēc, ka izgatavotājs nav sniedzis datus par R punkta pozīciju vai par sēdekļa aizmugures balsta leņķi, izmanto šo trīs izmērīto punktu rezultātā iegūto smaguma centru vai trīs izmērīto leņķu vidējo vērtību un uzskata tos par piemērojamiem visos gadījumos, kur šajos noteikumos minēts R punkts vai sēdekļa aizmugures balsta leņķis. |
| --- | --- |

3.2.5.

Ja vismaz divās no trim 3.2.4. punktā aprakstītajām darbībām iegūtie rezultāti neatbilst 3.2.2. punktā minētajām prasībām vai arī, ja atbilstības pārbaudi nav iespējams veikt tāpēc, ka izgatavotājs nav sniedzis datus par R punkta pozīciju vai par sēdekļa aizmugures balsta leņķi, izmanto šo trīs izmērīto punktu rezultātā iegūto smaguma centru vai trīs izmērīto leņķu vidējo vērtību un uzskata tos par piemērojamiem visos gadījumos, kur šajos noteikumos minēts R punkts vai sēdekļa aizmugures balsta leņķis.

4.   H PUNKTA UN FAKTISKĀ RUMPJA LEŅĶA NOTEIKŠANAS PROCEDŪRA

4.1.   Transportlīdzeklis pēc izgatavotāja ieskatiem atbilstoši jāsagatavo 20 ± 10 °C temperatūrā, lai nodrošinātu, ka sēdekļa materiāls ir telpas temperatūrā. Ja pārbaudāmajā sēdeklī nekad nav sēdēts, tajā divas reizes uz vienu minūti iesēdina 70 līdz 80 kg smagu cilvēku vai ierīci, lai saspiestu sēdekļa spilvenu un atzveltni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma sēdekļa komplektus vismaz 30 minūtes pirms telpiskās H punkta ierīces novietošanas nenoslogo.

4.2.   Transportlīdzeklis ir 2.11. punktā definētajā mērīšanas novietojumā.

4.3.   Sēdekli, ja tas ir regulējams, vispirms noregulē vistālāk atpakaļ parastā braukšanas stāvoklī, kā norādījis transportlīdzekļa izgatavotājs, ņemot vērā vienīgi sēdekļa regulējumu garenvirzienā, izņemot sēdekļa pārvietojumu, kas nav paredzēts parastam braukšanas stāvoklim. Ja ir vēl citi sēdekļa regulēšanas veidi (vertikāla, leņķiska, sēdekļa atzveltnes utt. regulēšana), tad tie jānoregulē stāvoklī, ko noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs. Atsperotiem sēdekļiem vertikālo pozīciju stingri nofiksē atbilstoši parastajam braukšanas stāvoklim, ko noteicis izgatavotājs.

4.4.   Sēdvietas virsmu, kas saskaras ar telpisko H punkta ierīci, pārklāj ar pietiekama izmēra un atbilstošas faktūras kokvilnas muslīnu, ko var raksturot kā vienkāršu kokvilnas audumu ar 18,9 diegiem uz cm2 un svaru 0,228 kg/m2, vai trikotāžas vai neaustu drānu ar līdzvērtīgiem parametriem.

Ja sēdeklim testu veic ārpus transportlīdzekļa, grīdai, uz kuras sēdekli novieto, jābūt ar tādiem pašiem pamata parametriem (2), kādi ir tā transportlīdzekļa grīdai, uz kuras šo sēdekli paredzēts izmantot.

4.5.   Telpiskās H punkta ierīces sēdekļa un muguras mezglu novieto tā, lai pasažiera centra plakne (C LO) sakristu ar telpiskās H punkta ierīces centra plakni. Pēc izgatavotāja pieprasījuma telpisko H punkta ierīci drīkst pavirzīt uz iekšu attiecībā pret C LO, ja telpiskā H punkta ierīce atrodas tik tālu uz āru, ka sēdekļa mala telpisko H punkta ierīci neļauj regulēt.

4.6.   Pēdas un apakšējās kājas savienojumu pievieno sēdekļa paliktņa mezglam vai nu atsevišķi, vai izmantojot T veida siju un apakšējās kājas savienojumu. Līnija, kas novilkta starp H punkta projekcijas punktiem, ir paralēla zemei un perpendikulāra sēdekļa centra plaknei garenvirzienā.

4.7.   Telpiskās H punkta ierīces pēdu un kāju pozīciju noregulē šādi.

4.7.1.   Norādītā sēdvieta: vadītājs un priekšējais malējais pasažieris

| 4.7.1.1. | Ja nepieciešams abus pēdu un kāju savienojumus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas uz grīdas būtu dabiskā pozīcijā, attiecīgā gadījumā starp vadības pedāļiem. Kreiso pēdu pēc iespējas novieto aptuveni tādā pašā attālumā pa kreisi no telpiskās H punkta ierīces centra plaknes kā labo pēdu – pa labi. Līmeņrādi, ar ko pārbauda telpiskās H punkta ierīces šķērsvirzienu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot sēdekļa paliktni vai pavirzot kājas un pēdas savienojumu uz aizmuguri. Līnija, kas novilkta starp H punkta projekcijas punktiem, ir perpendikulāra sēdekļa centra plaknei garenvirzienā. |
| --- | --- |

4.7.1.1.

Ja nepieciešams abus pēdu un kāju savienojumus pavirza uz priekšu tā, lai pēdas uz grīdas būtu dabiskā pozīcijā, attiecīgā gadījumā starp vadības pedāļiem. Kreiso pēdu pēc iespējas novieto aptuveni tādā pašā attālumā pa kreisi no telpiskās H punkta ierīces centra plaknes kā labo pēdu – pa labi. Līmeņrādi, ar ko pārbauda telpiskās H punkta ierīces šķērsvirzienu, pavērš horizontāli, vajadzības gadījumā regulējot sēdekļa paliktni vai pavirzot kājas un pēdas savienojumu uz aizmuguri. Līnija, kas novilkta starp H punkta projekcijas punktiem, ir perpendikulāra sēdekļa centra plaknei garenvirzienā.

| 4.7.1.2. | Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso kāju nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā ir atbalstīta. Saglabā projekcijas punktu uzstādījumu. |
| --- | --- |

4.7.1.2.

Ja kreiso kāju nevar nolikt paralēli labajai kājai un kreiso kāju nevar atbalstīt pret konstrukciju, kreiso pēdu pārvieto, līdz tā ir atbalstīta. Saglabā projekcijas punktu uzstādījumu.

4.7.2.   Norādītā sēdvieta: malējā aizmugurējā

Aizmugurējos sēdekļos vai papildu sēdvietās kājas novieto pēc izgatavotāja norādījumiem. Ja pēdas balstās uz grīdas, kas ir dažādos līmeņos, tad pēda, kas pirmā saskaras ar priekšējo sēdekli, ir atskaites pēda, bet otru pēdu novieto tā, lai līmeņrādis, ar ko pārbauda tā sēdekļa šķērsvirzienu, uz kura novietota ierīce, rādītu horizontāli.

4.7.3.   Citas norādītās sēdvietas:

Ievēro vispārējo procedūru, kas norādīta 4.7.1. punktā, izņemot to, ka pēdas novieto, kā noteicis transportlīdzekļa izgatavotājs.

4.8.   Piestiprina apakšējās kājas un augšstilba svarus un noregulē telpisko H punkta ierīci.

4.9.   Muguras paliktni liec uz priekšu līdz priekšējai atdurei un telpisko H punkta ierīci atvelk no sēdekļa atzveltnes, izmantojot T veida siju. Maina telpiskās H punkta ierīces stāvokli uz sēdekļa, izmantojot vienu no šādām metodēm.

| 4.9.1. | Ja telpiskā H punkta ierīce tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Ļauj telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida sijai vairs nav vajadzīga, t. i., līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina apakšējās kājas stāvokli. |
| --- | --- |

4.9.1.

Ja telpiskā H punkta ierīce tiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Ļauj telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, līdz uz priekšu vērstā horizontālā ierobežotājslodze T veida sijai vairs nav vajadzīga, t. i., līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni. Vajadzības gadījumā maina apakšējās kājas stāvokli.

| 4.9.2. | Ja telpiskā H punkta ierīce netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Liek telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, T veida sijai pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). |
| --- | --- |

4.9.2.

Ja telpiskā H punkta ierīce netiecas slīdēt atpakaļ, izmanto šādu procedūru. Liek telpiskajai H punkta ierīcei slīdēt atpakaļ, T veida sijai pieliekot uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, līdz sēdekļa paliktnis saskaras ar sēdekļa atzveltni (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu).

4.10.   Pieliek 100 ± 10 N lielu slodzi telpiskās H punkta ierīces muguras un paliktņa mezglam vietā, kur krustojas gūžas leņķa kvadrants un T veida sijas balsts. Slodzes virzienu saglabā līnijā, kas novilkta caur minēto krustpunktu uz punktu tieši virs augšstilba sijas balsta (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2. attēlu). Tad uzmanīgi atvirza muguras paliktni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes. Procedūras atlikušajā daļā jārīkojas uzmanīgi, lai novērstu telpiskās H punkta ierīces slīdēšanu uz priekšu.

4.11.   Uzliek labās un kreisās puses sēžas svarus un tad pēc kārtas astoņus rumpja svarus. Saglabā telpiskās H punkta ierīces līmeni.

4.12.   Noliec muguras paliktni uz priekšu, lai sēdekļa atzveltni atbrīvotu no spiediena. Lai nepieļautu, ka starp telpisko H punkta ierīci un sēdekli rodas berze, telpisko H punkta ierīci šūpo no vienas puses uz otru 10° lielā lokā (5° uz katru pusi no vertikālās centra plaknes), izdarot trīs pilnus ciklus.

Šūpošanas laikā telpiskās H punkta ierīces T veida sija var sliekties novirzīties no noteiktā horizontālā un vertikālā stāvokļa. Tāpēc T veida sija jāstabilizē, pieliekot attiecīgu sānu slodzi šūpošanas laikā. Lai nodrošinātu, ka vertikālā virzienā vai virzienā uz priekšu un atpakaļ netiek pieliktas nejaušas ārējas slodzes, T veida sijas turēšana un telpiskās H punkta ierīces šūpošana veic uzmanīgi.

Šajā posmā telpiskās H punkta ierīces pēdas nav jāstabilizē vai jātur. Ja pēdas maina pozīciju, tām uz laiku atļauj palikt šādā stāvoklī.

Uzmanīgi atliec muguras paliktni atpakaļ pret sēdekļa atzveltni un pārbauda, vai abi līmeņrāži ir nulles stāvoklī. Ja telpiskās H punkta ierīces šūpošanas laikā pēdas ir izkustējušās, to stāvokli maina šādi.

| | Pēc kārtas katru pēdu paceļ no grīdas tiktāl, cik vajadzīgs, lai nerodas pēdas papildu kustība. Šīs pacelšanas laikā pēda var brīvi griezties, un uz priekšu vērsta vai sānu slodze netiek pielikta. Kad katru pēdu novieto atpakaļ uz grīdas, papēdim jāsaskaras ar tam paredzēto konstrukciju. |
| --- | --- |

Pēc kārtas katru pēdu paceļ no grīdas tiktāl, cik vajadzīgs, lai nerodas pēdas papildu kustība. Šīs pacelšanas laikā pēda var brīvi griezties, un uz priekšu vērsta vai sānu slodze netiek pielikta. Kad katru pēdu novieto atpakaļ uz grīdas, papēdim jāsaskaras ar tam paredzēto konstrukciju.

| | Pārbauda, vai sānu līmeņrādis ir nulles stāvoklī, vajadzības gadījumā muguras paliktņa augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai uz sēdekļa izlīdzinātu telpiskās H punkta ierīces paliktni. |
| --- | --- |

Pārbauda, vai sānu līmeņrādis ir nulles stāvoklī, vajadzības gadījumā muguras paliktņa augšpusē pieliek sānu slodzi, kas ir pietiekama, lai uz sēdekļa izlīdzinātu telpiskās H punkta ierīces paliktni.

4.13.   Turot T veida siju, lai nepieļautu telpiskās H punkta ierīces slīdēšanu pa sēdekļa spilvenu uz priekšu, rīkojas šādi.

| a) | atvirza muguras paliktni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes; |
| --- | --- |

a)

atvirza muguras paliktni atpakaļ pie sēdekļa atzveltnes;

| b) | muguras leņķa sijai aptuveni rumpja svara centra augstumā secīgi pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, līdz gūžas leņķa kvadrants norāda, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākta stabila pozīcija. Rūpīgi seko, lai uz telpisko H punkta ierīci neiedarbotos uz leju vai sāniem vērstas ārējas slodzes. Ja telpiskās H punkta ierīces līmenis jāregulē vēlreiz, muguras paliktni pagriež uz priekšu, vēlreiz noregulē līmeni un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

b)

muguras leņķa sijai aptuveni rumpja svara centra augstumā secīgi pieliek un atņem tādu uz aizmuguri vērstu horizontālu slodzi, kas nepārsniedz 25 N, līdz gūžas leņķa kvadrants norāda, ka pēc slodzes atņemšanas ir panākta stabila pozīcija. Rūpīgi seko, lai uz telpisko H punkta ierīci neiedarbotos uz leju vai sāniem vērstas ārējas slodzes. Ja telpiskās H punkta ierīces līmenis jāregulē vēlreiz, muguras paliktni pagriež uz priekšu, vēlreiz noregulē līmeni un atkārto 4.12. punktā minēto procedūru.

4.14.   Veic visus mērījumus.

| 4.14.1. | Telpiskajā atskaites sistēmā nosaka H punkta koordinātas. |
| --- | --- |

4.14.1.

Telpiskajā atskaites sistēmā nosaka H punkta koordinātas.

| 4.14.2. | Faktisko rumpja leņķi nolasa telpiskās H punkta ierīces muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir galējā aizmugures stāvoklī. |
| --- | --- |

4.14.2.

Faktisko rumpja leņķi nolasa telpiskās H punkta ierīces muguras leņķa kvadrantā, kad zonde ir galējā aizmugures stāvoklī.

4.15.   Ja nepieciešams telpisko H punkta ierīci uzstādīt atkārtoti, vismaz 30 minūtes pirms atkārtotās uzstādīšanas sēdekļa komplektu nenoslogo. Telpisko H punkta ierīci neatstāj novietotu uz sēdekļa komplekta ilgāk nekā tas vajadzīgs testa veikšanai.

4.16.   Ja sēdekļus, kas atrodas vienā rindā, var uzskatīt par līdzīgiem (sols, vienādi sēdekļi utt.), tad katrai sēdekļu rindai nosaka tikai vienu H punktu un vienu “faktisko rumpja leņķi”, šā pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto telpisko H punkta ierīci novieto sēdvietā, ko uzskata par reprezentatīvu šai rindai. Šī vieta ir:

| 4.16.1. | priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis; |
| --- | --- |

4.16.1.

priekšējā rindā – vadītāja sēdeklis;

| 4.16.2. | aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis. |
| --- | --- |

4.16.2.

aizmugurējā rindā vai rindās – ārējais sēdeklis.

---

(1)  Jebkurā sēdvietā, kas nav priekšējais sēdeklis, kur H punktu nevar noteikt, izmantojot telpisko H punkta ierīci vai metodes, pēc kompetentās iestādes ieskatiem par atskaites punktu var uzskatīt transportlīdzekļa izgatavotāja norādīto R punktu.

(2)  Slīpuma leņķis, augstumu starpība attiecībā pret sēdekļa stiprinājumu, virsmas faktūra utt.

1. Papildinājums

Telpiskās H punkta ierīces apraksts
   (1)

(3-D H machine)

1.   Muguras un sēdekļa paliktnis

Muguras un sēdekļa paliktņi ir būvēti no stiegrota plasta un metāla; tie imitē cilvēka rumpi un augšstilbus, un tiem ir mehāniska vira H punktā. Faktiskā rumpja leņķa mērījumiem pie zondes ar locījuma vietu H punktā ir piestiprināts kvadrants. Ar regulējamu augšstilba siju, kas piestiprināta pie sēdekļa paliktņa, nosaka augšstilba centra līniju un to izmanto kā gūžas leņķa kvadranta pamatlīniju.

2.   Ķermeņa un kāju elementi

Apakšējās kājas segmenti ir savienoti ar sēdekļa paliktņa mezglu ar T veida siju, kura savieno ceļgalus un kura ir augšstilba regulējamās sijas sānisks pagarinājums. Apakšējās kājas segmentos ir iestiprināti kvadranti ceļgalu leņķu noteikšanai. Kurpju un pēdu savienojumus kalibrē, lai noteiktu pēdas leņķi. Ar diviem līmeņrāžiem nosaka ierīces stāvokli telpā. Ķermeņa elementu svarus novieto attiecīgos smaguma centros, lai nodrošinātu sēdekļa iespiedumu, kas līdzvērtīgs iespiedumam, kuru radītu 76 kg smags vīrietis. Visas telpiskās H punkta ierīces locītavas jāpārbauda, lai tās brīvi kustētos bez ievērojamas berzes.

Ierīce atbilst aprakstam ISO standartā 6549-1980.

1.   attēls

Telpiskās H punkta ierīces elementu apzīmējums

Image

2.   attēls

Telpiskās H punkta ierīces elementu izmēri un slodzes sadalījums

Image

---

(1)  Detalizētu informāciju par telpiskās H punkta ierīces uzbūvi var iegūt Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, United States of America.

2. papildinājums

TELPISKĀ ATSKAITES SISTĒMA

| 1. | Telpisko atskaites sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (skatīt attēlu) (1). |
| --- | --- |

1.

Telpisko atskaites sistēmu definē trīs ortogonālas plaknes, ko nosaka transportlīdzekļa izgatavotājs (skatīt attēlu) (1).

| 2. | Transportlīdzekļa mērīšanas novietojumu nosaka, novietojot transportlīdzekli uz balstošas virsmas tā, lai atpazīstamības zīmju koordinātas atbilstu izgatavotāja norādītajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

2.

Transportlīdzekļa mērīšanas novietojumu nosaka, novietojot transportlīdzekli uz balstošas virsmas tā, lai atpazīstamības zīmju koordinātas atbilstu izgatavotāja norādītajiem raksturlielumiem.

| 3. | R punkta un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret transportlīdzekļa izgatavotāja noteiktajām atpazīstamības zīmēm. |
| --- | --- |

3.

R punkta un H punkta koordinātas nosaka attiecībā pret transportlīdzekļa izgatavotāja noteiktajām atpazīstamības zīmēm.

Attēls

Telpiskā atskaites sistēma

Image

---

(1)  Atskaites sistēma atbilst ISO standartam 4130, 1978.

3. papildinājums

ATSKAITES DATI PAR SĒDVIETĀM

1.   Atskaites datu kodēšana

Katrai sēdvietai atskaites dati tiek minēti secīgi. Sēdvietas identificē ar divciparu kodu. Pirmā rakstzīme ir arābu cipars un norāda sēdekļu rindu, skaitot no transportlīdzekļa priekšas uz aizmuguri. Otrā rakstzīme ir lielais burts, kas norāda sēdvietas atrašanās vietu rindā, skatoties virzienā, kas atbilst transportlīdzekļa kustības virzienam uz priekšu; izmanto šādus burtus:

| L | = | pa kreisi |
| --- | --- | --- |
| C | = | vidū |
| R | = | pa labi |

L

=

pa kreisi

C

=

vidū

R

=

pa labi

2.   Transportlīdzekļa mērīšanas novietojuma apraksts

2.1.   Atpazīstamības zīmju koordinātas

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.   Atskaites datu saraksts

3.1.   Sēdvieta: ...

3.1.1.   R punkta koordinātas

| | X ... |
| --- | --- |

X ...

| | Y ... |
| --- | --- |

Y ...

| | Z ... |
| --- | --- |

Z ...

3.1.2.   Sēdekļa aizmugures balsta leņķis ...

3.1.3.   Specifikācijas sēdekļa regulēšanai (1)

| | horizontāla: ... |
| --- | --- |

horizontāla: ...

| | vertikāla: ... |
| --- | --- |

vertikāla: ...

| | leņķiska: ... |
| --- | --- |

leņķiska: ...

| | rumpja leņķis: ... |
| --- | --- |

rumpja leņķis: ...

Piezīme. Atskaites datus pārējām sēdvietām uzskaita 3.2. punktā, 3.3. punktā utt.

---

(1)  Lieko svītrot.

---

4. PIELIKUMS

Pagalvja augstuma un platuma noteikšana

1.   attēls

Augstums

Image

2.   attēls

Image

---

5. PIELIKUMS

Norādes par testu laikā izdarītiem rasējumiem un mērījumiem

Image

---

6. PIELIKUMS

ENERĢIJAS IZKLIEDĒŠANAS TESTA PROCEDŪRA

1.   Uzstādīšana, testa aparatūra, reģistrācijas kontrolierīces un procedūra

1.1.   Uzstādīšana

Ar enerģiju izkliedējošu materiālu pārklāts pagalvis jāuzliek un jātestē uz sēdekļa vai uz tā transportlīdzekļa konstrukcijas daļas, kurā tas ir uzstādīts. Šī konstrukcijas daļa stingri jānostiprina pie testa stenda, lai tā paliktu nekustīga pēc trieciena izdarīšanas, un pamatnei, uz kuras tā balstās, ja nav nekādu īpašu, attiecīgi pamatotu norādījumu, jābūt aptuveni horizontālai. Sēdekļa atzveltne, ja to var regulēt, jāpieskrūvē šo noteikumu 7.2.2. punktā aprakstītajā stāvoklī.

Pagalvis jāuzliek uz sēdekļa atzveltnes tā, kā tas ir transportlīdzeklī. Ja ir atsevišķs pagalvis, tas jāpiestiprina pie tās transportlīdzekļa konstrukcijas daļas, pie kuras tas normāli tiek stiprināts.

Ja pagalvis ir regulējams, tas jānovieto pašā nelabvēlīgākajā stāvoklī, kādu atļauj regulēšanas ierīce.

1.2.   Testa aparatūra

| 1.2.1. | Šī aparatūra sastāv no svārsta, kura griešanās ass balstās uz lodīšu gultņiem un, kura samazinātā masa (1) tā trieciena centrā ir 6,8 kg. Svārsta pats apakšējais gals sastāv no cietas galvas formas 165 mm diametrā, kuras centrs ir identisks svārsta trieciena centram. |
| --- | --- |

1.2.1.

Šī aparatūra sastāv no svārsta, kura griešanās ass balstās uz lodīšu gultņiem un, kura samazinātā masa (1) tā trieciena centrā ir 6,8 kg. Svārsta pats apakšējais gals sastāv no cietas galvas formas 165 mm diametrā, kuras centrs ir identisks svārsta trieciena centram.

| 1.2.2. | Galvas forma jāaprīko ar akselerometriem un ātruma mērīšanas ierīci, kuri visi spēj mērīt vērtības trieciena virzienā. |
| --- | --- |

1.2.2.

Galvas forma jāaprīko ar akselerometriem un ātruma mērīšanas ierīci, kuri visi spēj mērīt vērtības trieciena virzienā.

1.3.   Reģistrācijas kontrolierīces

Reģistrācijas kontrolierīcēm jābūt tādām, kas spēj izdarīt mērījumus ar šādām precizitātes pakāpēm:

| 1.3.1. | Paātrinājums: | precizitāte = ± 5 % no faktiskās vērtības |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

Paātrinājums:

precizitāte = ± 5 % no faktiskās vērtības

| | mērķēdes frekvences klase: CFC 600 pēc ISO standarta 6487 (1987) |
| --- | --- |

mērķēdes frekvences klase: CFC 600 pēc ISO standarta 6487 (1987)

Šķērsvirziena jutība ≤ 5 % pašā zemākajā skalas punktā.

| 1.3.2. | Ātrums: | precizitāte = ± 2,5 % no faktiskās vērtības; |
| --- | --- | --- |

1.3.2.

Ātrums:

precizitāte = ± 2,5 % no faktiskās vērtības;

| | jutība = 0,5 km/h |
| --- | --- |

jutība = 0,5 km/h

| 1.3.3. | Laika ierakstīšana
  mēraparatūrai jāspēj ierakstīt darbību visā tās norises laikā, un rādījumu nolasīšanas ātrums nedrīkst būt mazāks par vienu tūkstošdaļu sekundes:
  nepieciešams, lai testu rezultātu analizēšanai izmantotajos ierakstos būtu reģistrēts trieciena sākums, kad notiek pirmā saskare starp galvas formu un testējamo priekšmetu. |
| --- | --- |

1.3.3.

Laika ierakstīšana

mēraparatūrai jāspēj ierakstīt darbību visā tās norises laikā, un rādījumu nolasīšanas ātrums nedrīkst būt mazāks par vienu tūkstošdaļu sekundes:

nepieciešams, lai testu rezultātu analizēšanai izmantotajos ierakstos būtu reģistrēts trieciena sākums, kad notiek pirmā saskare starp galvas formu un testējamo priekšmetu.

1.4.   Testu procedūra

| 1.4.1. | Kad pagalvis ir uzstādīts un ieregulēts, kā norādīts šā pielikuma 1.1. punktā, jāizdara trieciens laboratorijas izvēlētajos punktos šo noteikumu 6.1. punktā definētajā trieciena zonā un varbūt arī ārpus šo noteikumu 6.2. punktā definētās trieciena zonas uz virsmām, kuru izliekuma rādiuss ir mazāks par 5 mm. |
| --- | --- |

1.4.1.

Kad pagalvis ir uzstādīts un ieregulēts, kā norādīts šā pielikuma 1.1. punktā, jāizdara trieciens laboratorijas izvēlētajos punktos šo noteikumu 6.1. punktā definētajā trieciena zonā un varbūt arī ārpus šo noteikumu 6.2. punktā definētās trieciena zonas uz virsmām, kuru izliekuma rādiuss ir mazāks par 5 mm.

| 1.4.1.1. | Triecienam uz aizmugures virsmas virzienā no aizmugures uz priekšu garenvirziena plaknē jābūt 45° leņķī pret vertikāli. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Triecienam uz aizmugures virsmas virzienā no aizmugures uz priekšu garenvirziena plaknē jābūt 45° leņķī pret vertikāli.

| 1.4.1.2. | Triecienam uz priekšējās virsmas virzienā no priekšas uz aizmuguri garenvirziena plaknē jābūt horizontālam. |
| --- | --- |

1.4.1.2.

Triecienam uz priekšējās virsmas virzienā no priekšas uz aizmuguri garenvirziena plaknē jābūt horizontālam.

| 1.4.1.3. | Priekšējo un aizmugures virsmu saista horizontālā plakne, kas ir tangenciāla attiecībā pret pagalvja augšu, kā noteikts šo noteikumu 7.2. punktā. |
| --- | --- |

1.4.1.3.

Priekšējo un aizmugures virsmu saista horizontālā plakne, kas ir tangenciāla attiecībā pret pagalvja augšu, kā noteikts šo noteikumu 7.2. punktā.

| 1.4.2. | Galvas forma jātriec pret testējamo priekšmetu ar ātrumu 24,1 km/h; šis ātrums jāsasniedz vai nu tikai ar dzinēja enerģiju vai arī izmantojot kādu papildu virzītājierīci. |
| --- | --- |

1.4.2.

Galvas forma jātriec pret testējamo priekšmetu ar ātrumu 24,1 km/h; šis ātrums jāsasniedz vai nu tikai ar dzinēja enerģiju vai arī izmantojot kādu papildu virzītājierīci.

2.   Rezultāti

Pēc iepriekš aprakstītās metodes veiktajos testos galvas formas palēninājums, kurš pārsniedz 80 g, nedrīkst ilgt bez pārtraukuma vairāk par 3 milisekundēm. Par palēninājuma ātrumu jāpieņem abu decelerometru rādījumu vidējā vērtība.

3.   Ekvivalentās procedūras

| 3.1. | Ekvivalentas testa procedūras ir atļautas ar nosacījumu, ka ar tām iespējams iegūt iepriekš 2. punktā prasītos rezultātus; jo īpaši testa aparatūras priekšmeti var būt orientēti citādi, ja vien tiek saglabāti relatīvie leņķi starp pagalvi un trieciena virzienu. |
| --- | --- |

3.1.

Ekvivalentas testa procedūras ir atļautas ar nosacījumu, ka ar tām iespējams iegūt iepriekš 2. punktā prasītos rezultātus; jo īpaši testa aparatūras priekšmeti var būt orientēti citādi, ja vien tiek saglabāti relatīvie leņķi starp pagalvi un trieciena virzienu.

| 3.2. | Atbildību par citas 1. punktā aprakstītās metodes vietā izmantotas metodes ekvivalences pierādīšanu uzņemas tā persona, kas šo citu metodi izmanto. |
| --- | --- |

3.2.

Atbildību par citas 1. punktā aprakstītās metodes vietā izmantotas metodes ekvivalences pierādīšanu uzņemas tā persona, kas šo citu metodi izmanto.

---

(1)  Sakarību starp svārsta samazināto masu “mr” un svārsta kopējo masu “m” attālumā “a” starp trieciena centru un rotācijas asi un attālumā “l” starp smaguma centru un rotācijas asi var izteikt ar formulu: mr = m (l/a)

---

7. PIELIKUMS

Pagalvju spraugu izmēra “A” noteikšana

(skatīt šo noteikumu 6.6.2. un 6.6.3. punktu)

1.   attēls

Horizontālu spraugu piemērs

Image

2.   attēls

Vertikālu spraugu piemērs

Image

---

| 14.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 215/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 215/27

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas ir pieejama

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) Noteikumi Nr. 26 – Vienoti noteikumi transportlīdzekļu apstiprināšanai attiecībā uz to ārējiem izvirzījumiem

Ar visiem grozījumiem līdz

03. grozījumu sērijas 1. papildinājumam, kas stājies spēkā 2007. gada 11. jūnijā

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma un mērķis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vispārīgas specifikācijas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Īpašas specifikācijas |
| --- | --- |

6.

| 7. | Transportlīdzekļa tipa grozījums un apstiprinājuma paplašinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

10.

| 11. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas veic apstiprināšanas testus, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

PIELIKUMI

| 1. pielikums | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem apstiprinājuma piešķiršanu, atteikšanu, paplašināšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu |
| --- | --- |

1. pielikums

| 2. pielikums | Apstiprinājuma marķējumu izvietojums |
| --- | --- |

2. pielikums

| 3. pielikums | Izvirzījumu un spraugu izmēru noteikšanas metodes |
| --- | --- |

3. pielikums

| 4. pielikums | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, atteikšanu, paplašināšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu atsevišķa tehniskā mezgla – bagāžnieku, slēpju bagāžnieku, radio uztveršanas vai raidīšanas antenu – tipam |
| --- | --- |

4. pielikums

1.   DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶIS

| 1.1. | Šie noteikumi attiecas uz M1 kategorijas transportlīdzekļu ārējiem izvirzījumiem (1). To nepiemēro atpakaļskata spoguļiem vai jūgierīču galvām. |
| --- | --- |

1.1.

Šie noteikumi attiecas uz M1 kategorijas transportlīdzekļu ārējiem izvirzījumiem (1). To nepiemēro atpakaļskata spoguļiem vai jūgierīču galvām.

| 1.2. | Šo noteikumu mērķis ir samazināt miesas bojājumu rašanās risku vai smagumu personām, kas atsitas pret ārējo virsmu vai aizskar to sadursmes gadījumā. Tie attiecas uz transportlīdzekli, kas ir vai nav kustībā. |
| --- | --- |

1.2.

Šo noteikumu mērķis ir samazināt miesas bojājumu rašanās risku vai smagumu personām, kas atsitas pret ārējo virsmu vai aizskar to sadursmes gadījumā. Tie attiecas uz transportlīdzekli, kas ir vai nav kustībā.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos lieto šādas definīcijas.

| 2.1. | “Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana” ir transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā ārējiem izvirzījumiem. |
| --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa tipa apstiprināšana” ir transportlīdzekļa tipa apstiprināšana attiecībā uz tā ārējiem izvirzījumiem.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir tādu mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras pēc šādiem būtiskiem parametriem – ārējās virsmas formas un materiāli. |
| --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips” ir tādu mehānisko transportlīdzekļu kategorija, kas neatšķiras pēc šādiem būtiskiem parametriem – ārējās virsmas formas un materiāli.

| 2.3. | “Ārējā virsma” ir transportlīdzekļa ārpuse, kas ietver motora pārsegu, bagāžas nodalījuma pārsegu, durvis, spārnus, jumtu, gaismas un gaismas signalizācijas ierīces un redzamas stiprinājuma sastāvdaļas. |
| --- | --- |

2.3.

“Ārējā virsma” ir transportlīdzekļa ārpuse, kas ietver motora pārsegu, bagāžas nodalījuma pārsegu, durvis, spārnus, jumtu, gaismas un gaismas signalizācijas ierīces un redzamas stiprinājuma sastāvdaļas.

| 2.4. | “Grīdas līnija” ir līnija, ko nosaka šādi:
  nenoteikta augstuma vertikālās ass konusu 30° pusleņķī secīgi novieto ap transportlīdzekli ar kravu tā, lai tas pastāvīgi pieskaras transportlīdzekļa ārējai virsmai, cik zemu iespējams. Pieskares punktu ģeometriskā vieta ir grīdas līnija. Nosakot grīdas līniju, neņem vērā domkrata atbalsta vietas, izpūtējus vai riteņus. Riteņu arku spraugas pieņem par iedomātu virsmu, kas paplašina blakusesošo ārējo virsmu. Nosakot grīdas līniju, ņem vērā transportlīdzekļa bufera abus galus. Atkarībā no atsevišķa transportlīdzekļa grīdas līnija var būt vai nu bufera ārmala, vai virsbūves panelis zem bufera. Ja vienlaikus ir divi pieskares punkti vai vairāk, tad grīdas līnijas noteikšanai izmanto zemāko pieskares punktu. |
| --- | --- |

2.4.

“Grīdas līnija” ir līnija, ko nosaka šādi:

nenoteikta augstuma vertikālās ass konusu 30° pusleņķī secīgi novieto ap transportlīdzekli ar kravu tā, lai tas pastāvīgi pieskaras transportlīdzekļa ārējai virsmai, cik zemu iespējams. Pieskares punktu ģeometriskā vieta ir grīdas līnija. Nosakot grīdas līniju, neņem vērā domkrata atbalsta vietas, izpūtējus vai riteņus. Riteņu arku spraugas pieņem par iedomātu virsmu, kas paplašina blakusesošo ārējo virsmu. Nosakot grīdas līniju, ņem vērā transportlīdzekļa bufera abus galus. Atkarībā no atsevišķa transportlīdzekļa grīdas līnija var būt vai nu bufera ārmala, vai virsbūves panelis zem bufera. Ja vienlaikus ir divi pieskares punkti vai vairāk, tad grīdas līnijas noteikšanai izmanto zemāko pieskares punktu.

| 2.5. | “Liekuma rādiuss” ir tās riņķa līnijas loka rādiuss, kas ir vistuvāk attiecīgās sastāvdaļas apļveida formai. |
| --- | --- |

2.5.

“Liekuma rādiuss” ir tās riņķa līnijas loka rādiuss, kas ir vistuvāk attiecīgās sastāvdaļas apļveida formai.

| 2.6. | “Transportlīdzeklis ar kravu” ir transportlīdzeklis ar tā maksimāli pieļaujamo tehnisko masu. Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar hidropneimatisko, hidraulisko vai pneimatisko piekari vai ar ierīci atstarpes ar zemi automātiskai regulēšanai atkarībā no slodzes, testē nelabvēlīgākajos transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos, kurus norādījis izgatavotājs. |
| --- | --- |

2.6.

“Transportlīdzeklis ar kravu” ir transportlīdzeklis ar tā maksimāli pieļaujamo tehnisko masu. Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar hidropneimatisko, hidraulisko vai pneimatisko piekari vai ar ierīci atstarpes ar zemi automātiskai regulēšanai atkarībā no slodzes, testē nelabvēlīgākajos transportlīdzekļa normālas ekspluatācijas apstākļos, kurus norādījis izgatavotājs.

| 2.7. | Transportlīdzekļa “galējā ārmala” attiecībā uz transportlīdzekļa abām pusēm ir plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa garenvirziena vidus plaknei, sakrītot ar tā sānu ārējo malu, un attiecībā uz priekšas un aizmugures malu transportlīdzekļa perpendikulārā šķērsplakne sakrīt ar tā priekšas un aizmugures malu, neņemot vērā izvirzījumus:






  2.7.1. | riepām netālu no punkta, kur tās saskaras ar zemi un riepu spiediena mērītāju savienojumiem; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Transportlīdzekļa “galējā ārmala” attiecībā uz transportlīdzekļa abām pusēm ir plakne, kas ir paralēla transportlīdzekļa garenvirziena vidus plaknei, sakrītot ar tā sānu ārējo malu, un attiecībā uz priekšas un aizmugures malu transportlīdzekļa perpendikulārā šķērsplakne sakrīt ar tā priekšas un aizmugures malu, neņemot vērā izvirzījumus:

2.7.1.

riepām netālu no punkta, kur tās saskaras ar zemi un riepu spiediena mērītāju savienojumiem;

| 2.7.2. | jebkurām pretslīdēšanas ierīcēm, kas var būt uzliktas riteņiem; |
| --- | --- |

2.7.2.

jebkurām pretslīdēšanas ierīcēm, kas var būt uzliktas riteņiem;

| 2.7.3. | atpakaļskata spoguļiem; |
| --- | --- |

2.7.3.

atpakaļskata spoguļiem;

| 2.7.4. | virzienrādītājiem sānos, ārējo kontūru gabarītlukturiem, priekšējiem un pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem, kā arī stāvgaismas lukturiem; |
| --- | --- |

2.7.4.

virzienrādītājiem sānos, ārējo kontūru gabarītlukturiem, priekšējiem un pakaļējiem gabarītgaismas (sānu) lukturiem, kā arī stāvgaismas lukturiem;

| 2.7.5. | attiecībā uz priekšas un aizmugures malām – detaļas, kas uzstādītas uz buferiem, jūgierīcēm un izpūtējiem. |
| --- | --- |

2.7.5.

attiecībā uz priekšas un aizmugures malām – detaļas, kas uzstādītas uz buferiem, jūgierīcēm un izpūtējiem.

| 2.8. | “Izvirzījuma izmēri” sastāvdaļai, kas uzstādīta uz paneļa, ir izmēri, kurus nosaka ar šo noteikumu 3. pielikuma 2. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

2.8.

“Izvirzījuma izmēri” sastāvdaļai, kas uzstādīta uz paneļa, ir izmēri, kurus nosaka ar šo noteikumu 3. pielikuma 2. punktā aprakstīto metodi.

| 2.9. | “Paneļa nominālā līnija” ir līnija, kas šķērso divus punktus sfēras centrā, kad tās virsma pirmo un pēdējo reizi saskaras ar sastāvdaļu, ja izmanto šo noteikumu 3. pielikuma 2.2. punktā aprakstīto mērīšanas procedūru. |
| --- | --- |

2.9.

“Paneļa nominālā līnija” ir līnija, kas šķērso divus punktus sfēras centrā, kad tās virsma pirmo un pēdējo reizi saskaras ar sastāvdaļu, ja izmanto šo noteikumu 3. pielikuma 2.2. punktā aprakstīto mērīšanas procedūru.

| 2.10. | “Antena” ir ierīce, ko izmato, lai pārraidītu un/vai uztvertu elektromagnētiskos signālus. |
| --- | --- |

2.10.

“Antena” ir ierīce, ko izmato, lai pārraidītu un/vai uztvertu elektromagnētiskos signālus.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

| 3.1. | Pieteikums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem. |
| --- | --- |

3.1.

Pieteikums par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem.

| 3.1.1. | Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.1.1.

Pieteikumu transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.1.2. | Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros:






  3.1.2.1. | transportlīdzekļa priekšas, aizmugures un sānu daļu fotoattēlus 30° līdz 45° leņķī pret transportlīdzekļa vertikālo garenvirziena vidus plakni; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros:

3.1.2.1.

transportlīdzekļa priekšas, aizmugures un sānu daļu fotoattēlus 30° līdz 45° leņķī pret transportlīdzekļa vertikālo garenvirziena vidus plakni;

| 3.1.2.2. | buferu rasējumus ar izmēriem un, ja vajadzīgs; |
| --- | --- |

3.1.2.2.

buferu rasējumus ar izmēriem un, ja vajadzīgs;

| 3.1.2.3. | konkrētu ārējo izvirzījumu rasējumus un vajadzības gadījumā 6.9.1. punktā minēto ārējās virsmas konkrētu daļu rasējumus. |
| --- | --- |

3.1.2.3.

konkrētu ārējo izvirzījumu rasējumus un vajadzības gadījumā 6.9.1. punktā minēto ārējās virsmas konkrētu daļu rasējumus.

| 3.1.3. | Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototipu iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu izpildi. Pēc minētā tehniskā dienesta pieprasījuma tāpat iesniedz konkrētas izmantoto materiālu sastāvdaļas un konkrētus paraugus. |
| --- | --- |

3.1.3.

Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototipu iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu izpildi. Pēc minētā tehniskā dienesta pieprasījuma tāpat iesniedz konkrētas izmantoto materiālu sastāvdaļas un konkrētus paraugus.

| 3.2. | Pieteikumus par tipa apstiprinājumu attiecībā uz bagāžniekiem, slēpju bagāžniekiem vai radio uztveršanas vai raidīšanas antenām, ko uzskata par atsevišķu tehnisko mezglu. |
| --- | --- |

3.2.

Pieteikumus par tipa apstiprinājumu attiecībā uz bagāžniekiem, slēpju bagāžniekiem vai radio uztveršanas vai raidīšanas antenām, ko uzskata par atsevišķu tehnisko mezglu.

| 3.2.1. | Pieteikumus tipa apstiprinājumam attiecībā uz bagāžniekiem, slēpju bagāžniekiem vai radio uztveršanas vai raidīšanas antenām, ko uzskata par atsevišķiem tehniskiem mezgliem, iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai iepriekš minēto atsevišķo tehnisko mezglu izgatavotājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis. |
| --- | --- |

3.2.1.

Pieteikumus tipa apstiprinājumam attiecībā uz bagāžniekiem, slēpju bagāžniekiem vai radio uztveršanas vai raidīšanas antenām, ko uzskata par atsevišķiem tehniskiem mezgliem, iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai iepriekš minēto atsevišķo tehnisko mezglu izgatavotājs vai viņa pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

| 3.2.2. | Pieteikumam par katru 3.2.1. punktā minēto ierīci pievieno:






  3.2.2.1. | tādu dokumentu kopijas trīs eksemplāros, kuros precizēti atsevišķā tehniskā mezgla tehniskie parametri, un montāžas norādījumi, kas jāpievieno katram pārdotajam atsevišķajam tehniskajam mezglam; |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

Pieteikumam par katru 3.2.1. punktā minēto ierīci pievieno:

3.2.2.1.

tādu dokumentu kopijas trīs eksemplāros, kuros precizēti atsevišķā tehniskā mezgla tehniskie parametri, un montāžas norādījumi, kas jāpievieno katram pārdotajam atsevišķajam tehniskajam mezglam;

| 3.2.2.2. | atsevišķa tehniskā mezgla tipa paraugu. Ja atbildīgā iestāde uzskata par vajadzīgu, tā var pieprasīt papildu paraugus. |
| --- | --- |

3.2.2.2.

atsevišķa tehniskā mezgla tipa paraugu. Ja atbildīgā iestāde uzskata par vajadzīgu, tā var pieprasīt papildu paraugus.

4.   APSTIPRINĀJUMS

| 4.1. | Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem. |
| --- | --- |

4.1.

Transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz ārējiem izvirzījumiem.

| 4.1.1. | Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. un 6. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.1.1.

Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst 5. un 6. punkta prasībām, piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

| 4.1.2. | Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03, kas atbilst 03. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma piešķiršanas laikā. Viena un tā pati puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

4.1.2.

Apstiprinājuma numuru piešķir katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 03, kas atbilst 03. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma piešķiršanas laikā. Viena un tā pati puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

| 4.1.3. | Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šie noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

4.1.3.

Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šie noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

| 4.1.4. | Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:






  4.1.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Katram transportlīdzeklim, kas atbilst transportlīdzekļa tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:

4.1.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu;

| 4.1.4.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.1.4.1. punktā aprakstītā apļa. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.1.4.1. punktā aprakstītā apļa.

| 4.1.5. | Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā paredzētais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā visu to noteikumu papildu numurus un simbolus, saskaņā ar kurām piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās kolonās pa labi no 4.1.4.1. punktā paredzētā simbola. |
| --- | --- |

4.1.5.

Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā paredzētais simbols nav jāatkārto; tādā gadījumā visu to noteikumu papildu numurus un simbolus, saskaņā ar kurām piešķirts apstiprinājums valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, novieto vertikālās kolonās pa labi no 4.1.4.1. punktā paredzētā simbola.

| 4.1.6. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.1.6.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.1.7. | Apstiprinājuma marķējumu novieto uz izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

4.1.7.

Apstiprinājuma marķējumu novieto uz izgatavotāja piestiprinātās transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

| 4.1.8. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.1.8.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

| 4.1.9. | Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, ka ir veikti nepieciešamie priekšdarbi ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.1.9.

Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, ka ir veikti nepieciešamie priekšdarbi ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

| 4.2. | Apstiprinājumu attiecībā uz bagāžniekiem, slēpju bagāžniekiem vai radio uztveršanas vai raidīšanas antenām, ko uzskata par atsevišķu tehnisko mezglu. |
| --- | --- |

4.2.

Apstiprinājumu attiecībā uz bagāžniekiem, slēpju bagāžniekiem vai radio uztveršanas vai raidīšanas antenām, ko uzskata par atsevišķu tehnisko mezglu.

| 4.2.1. | Ja saskaņā šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais atsevišķa tehniskā mezgla tips atbilst turpmāk minētā 6.16., 6.17. un 6.18. punkta prasībām, piešķir atsevišķa tehniskā mezgla tipa apstiprinājumu. |
| --- | --- |

4.2.1.

Ja saskaņā šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais atsevišķa tehniskā mezgla tips atbilst turpmāk minētā 6.16., 6.17. un 6.18. punkta prasībām, piešķir atsevišķa tehniskā mezgla tipa apstiprinājumu.

| 4.2.2. | Apstiprinājuma numuru piešķir katram atsevišķa tehniskā mezgla tipam. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 02, kas atbilst 02. grozījumu sērijai, kura stājās spēkā 1996. gada 13. decembrī) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma piešķiršanas laikā. Viena un tā pati puse nepiešķir tādu pašu apstiprinājuma numuru citam atsevišķa tehniskā mezgla tipam. |
| --- | --- |

4.2.2.

Apstiprinājuma numuru piešķir katram atsevišķa tehniskā mezgla tipam. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 02, kas atbilst 02. grozījumu sērijai, kura stājās spēkā 1996. gada 13. decembrī) norāda grozījumu sēriju, ietverot jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti apstiprinājuma piešķiršanas laikā. Viena un tā pati puse nepiešķir tādu pašu apstiprinājuma numuru citam atsevišķa tehniskā mezgla tipam.

| 4.2.3. | Paziņojumu par atsevišķa tehniskā mezgla tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā. |
| --- | --- |

4.2.3.

Paziņojumu par atsevišķa tehniskā mezgla tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašinājumu, atteikumu vai atsaukšanu, vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 4. pielikumā.

| 4.2.4. | Katram atsevišķam tehniskajam mezglam, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:






  4.2.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu ( (2)); |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Katram atsevišķam tehniskajam mezglam, kas atbilst tipam, kurš apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, kuru veido:

4.2.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu ( (2));

| 4.2.4.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.2.4.1. punktā aprakstītā apļa. |
| --- | --- |

4.2.4.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.2.4.1. punktā aprakstītā apļa.

| 4.2.5. | Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams. |
| --- | --- |

4.2.5.

Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

| 4.2.6. | Apstiprinājuma marķējumu novieto uz izgatavotāja piestiprinātās atsevišķa tehniskā mezgla datu plāksnītes vai tās tuvumā. |
| --- | --- |

4.2.6.

Apstiprinājuma marķējumu novieto uz izgatavotāja piestiprinātās atsevišķa tehniskā mezgla datu plāksnītes vai tās tuvumā.

| 4.2.7. | Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri. |
| --- | --- |

4.2.7.

Šo noteikumu 2. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējumu izvietojuma piemēri.

| 4.2.8. | Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, ka ir veikti nepieciešamie priekšdarbi ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai. |
| --- | --- |

4.2.8.

Kompetentā iestāde pirms tipa apstiprinājuma piešķiršanas pārbauda, ka ir veikti nepieciešamie priekšdarbi ražošanas atbilstības efektīvas kontroles nodrošināšanai.

5.   VISPĀRĪGAS SPECIFIKĀCIJAS

| 5.1. | Šo noteikumu nosacījumi neattiecas uz tām transportlīdzekļa ārējās virsmas detaļām, kas transportlīdzeklim ar kravu un aizvērtiem logiem, durvīm, bagāžnieku vākiem utt. ir vai nu






  5.1.1. | augstāk kā 2 m, vai |
| --- | --- | --- |

5.1.

Šo noteikumu nosacījumi neattiecas uz tām transportlīdzekļa ārējās virsmas detaļām, kas transportlīdzeklim ar kravu un aizvērtiem logiem, durvīm, bagāžnieku vākiem utt. ir vai nu

5.1.1.

augstāk kā 2 m, vai

| 5.1.2. | zem grīdas līnijas, vai |
| --- | --- |

5.1.2.

zem grīdas līnijas, vai

| 5.1.3. | novietotas tā, ka statiskos apstākļos, kā arī darbībā nevar saskarties ar sfēru, kuras diametrs ir 100 mm. |
| --- | --- |

5.1.3.

novietotas tā, ka statiskos apstākļos, kā arī darbībā nevar saskarties ar sfēru, kuras diametrs ir 100 mm.

| 5.2. | Transportlīdzekļu ārējā virsmā nav uz āru vērstu detaļu, kas ir asas vai ar asu galu, vai tādas formas, izmēru, virziena vai cietības izvirzījumu, kuri varētu palielināt miesas bojājumu rašanās risku vai smagumu personām, kas atsitas pret ārējo virsmu vai aizskar to sadursmes gadījumā. |
| --- | --- |

5.2.

Transportlīdzekļu ārējā virsmā nav uz āru vērstu detaļu, kas ir asas vai ar asu galu, vai tādas formas, izmēru, virziena vai cietības izvirzījumu, kuri varētu palielināt miesas bojājumu rašanās risku vai smagumu personām, kas atsitas pret ārējo virsmu vai aizskar to sadursmes gadījumā.

| 5.3. | Transportlīdzekļa ārējā virsmā nav uz āru vērstu detaļu, kas var aizķert gājējus, velosipēdistus vai motociklistus. |
| --- | --- |

5.3.

Transportlīdzekļa ārējā virsmā nav uz āru vērstu detaļu, kas var aizķert gājējus, velosipēdistus vai motociklistus.

| 5.4. | Ārējās virsmas uz āru izvirzītās detaļas liekuma rādiuss nevar būt mazāks kā 2,5 mm. Šī prasība neattiecas uz ārējās virsmas detaļām, kas izvirzītas uz āru mazāk kā 5 mm, bet šādu uz āru vērsto detaļu stūri nedrīkst būt asi, izņemot gadījumus, ja šādas detaļas izvirzītas uz āru mazāk kā 1,5 mm. |
| --- | --- |

5.4.

Ārējās virsmas uz āru izvirzītās detaļas liekuma rādiuss nevar būt mazāks kā 2,5 mm. Šī prasība neattiecas uz ārējās virsmas detaļām, kas izvirzītas uz āru mazāk kā 5 mm, bet šādu uz āru vērsto detaļu stūri nedrīkst būt asi, izņemot gadījumus, ja šādas detaļas izvirzītas uz āru mazāk kā 1,5 mm.

| 5.5. | Ārējās virsmas uz āru izvirzītajām detaļām no materiāla, kam Šora A cietība nepārsniedz 60, liekuma rādiuss var būt mazāks kā 2,5 mm.
  Cietību mēra sastāvdaļām, kas uzstādītas transportlīdzeklim. Ja cietības mērījumus nav iespējams veikt ar Šora A procedūru, tad novērtēšanai izmanto salīdzināmus mērījumus. |
| --- | --- |

5.5.

Ārējās virsmas uz āru izvirzītajām detaļām no materiāla, kam Šora A cietība nepārsniedz 60, liekuma rādiuss var būt mazāks kā 2,5 mm.

Cietību mēra sastāvdaļām, kas uzstādītas transportlīdzeklim. Ja cietības mērījumus nav iespējams veikt ar Šora A procedūru, tad novērtēšanai izmanto salīdzināmus mērījumus.

| 5.6. | Iepriekš minētos 5.1. līdz 5.5. punkta noteikumus piemēro papildus 6. punkta īpašajām specifikācijām, izņemot gadījumus, ja šajās īpašajās specifikācijās noteikts citādi. |
| --- | --- |

5.6.

Iepriekš minētos 5.1. līdz 5.5. punkta noteikumus piemēro papildus 6. punkta īpašajām specifikācijām, izņemot gadījumus, ja šajās īpašajās specifikācijās noteikts citādi.

6.   ĪPAŠAS SPECIFIKĀCIJAS

6.1.   Rotājumi

| 6.1.1. | Rotājumiem, kas no stiprinājumiem ir izvirzīti uz āru vairāk kā 10 mm, jābūt ievelkamiem, atdalāmiem vai noliecamiem visvairāk izvirzītajā punktā, iedarbojoties ar 10 daN lielu spēku jebkurā virzienā, gandrīz paralēli tās virsmas plaknei, uz kuras tie ir uzstādīti. Šos noteikumus nepiemēro radiatora dekoratīvā režģa rotājumiem, uz kuriem attiecas tikai 5. punkta vispārīgās prasības. Lai pieliktu 10 daN lielu spēku, izmanto zveltni ar plakanu galu, kura diametrs nav lielāks par 50 mm. Ja tas nav iespējams, izmanto līdzvērtīgu metodi. Pēc tam, kad rotājumi ir ievilkti, atdalīti vai noliekti, atlikušais izvirzījums nepārsniedz 10 mm. Šie izvirzījumi vienmēr atbilst 5.2. punkta noteikumiem. Ja rotājumi ir uzmontēti uz pamata, šādu pamatu uzskata par rotājuma daļu, nevis par atbalsta virsmu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Rotājumiem, kas no stiprinājumiem ir izvirzīti uz āru vairāk kā 10 mm, jābūt ievelkamiem, atdalāmiem vai noliecamiem visvairāk izvirzītajā punktā, iedarbojoties ar 10 daN lielu spēku jebkurā virzienā, gandrīz paralēli tās virsmas plaknei, uz kuras tie ir uzstādīti. Šos noteikumus nepiemēro radiatora dekoratīvā režģa rotājumiem, uz kuriem attiecas tikai 5. punkta vispārīgās prasības. Lai pieliktu 10 daN lielu spēku, izmanto zveltni ar plakanu galu, kura diametrs nav lielāks par 50 mm. Ja tas nav iespējams, izmanto līdzvērtīgu metodi. Pēc tam, kad rotājumi ir ievilkti, atdalīti vai noliekti, atlikušais izvirzījums nepārsniedz 10 mm. Šie izvirzījumi vienmēr atbilst 5.2. punkta noteikumiem. Ja rotājumi ir uzmontēti uz pamata, šādu pamatu uzskata par rotājuma daļu, nevis par atbalsta virsmu.

| 6.1.2. | Uz ārējās virsmas aizsargjoslām un aizsardzības konstrukcijām neattiecas 6.1.1. punkta prasības; tomēr tām jābūt stingri piestiprinātām pie transportlīdzekļa. |
| --- | --- |

6.1.2.

Uz ārējās virsmas aizsargjoslām un aizsardzības konstrukcijām neattiecas 6.1.1. punkta prasības; tomēr tām jābūt stingri piestiprinātām pie transportlīdzekļa.

6.2.   Priekšējais apgaismojums

| 6.2.1. | Priekšējam apgaismojumam ir atļauti uz āru izvirzīti aizsegi un apmales, ja to izvirzījums, ko mēra attiecībā pret galvenā luktura caurspīdīgo ārējo virsmu, nepārsniedz 30 mm, un to liekuma rādiuss visur ir vismaz 2,5 mm. Priekšējam apgaismojumam, kas uzstādīts aiz papildu caurspīdīgās virsmas, izvirzījumu mēra no attālākās caurspīdīgās virsmas. Izvirzījumus nosaka saskaņā ar metodēm, kas norādītas šo noteikumu 3. pielikuma 3. punktā. |
| --- | --- |

6.2.1.

Priekšējam apgaismojumam ir atļauti uz āru izvirzīti aizsegi un apmales, ja to izvirzījums, ko mēra attiecībā pret galvenā luktura caurspīdīgo ārējo virsmu, nepārsniedz 30 mm, un to liekuma rādiuss visur ir vismaz 2,5 mm. Priekšējam apgaismojumam, kas uzstādīts aiz papildu caurspīdīgās virsmas, izvirzījumu mēra no attālākās caurspīdīgās virsmas. Izvirzījumus nosaka saskaņā ar metodēm, kas norādītas šo noteikumu 3. pielikuma 3. punktā.

| 6.2.2. | Paceļamiem priekšējiem lukturiem gan paceltā, gan nolaistā stāvoklī jāatbilst 6.2.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.2.2.

Paceļamiem priekšējiem lukturiem gan paceltā, gan nolaistā stāvoklī jāatbilst 6.2.1. punkta prasībām.

| 6.2.3. | 6.2.1. punkta noteikumi neattiecas uz priekšējiem lukturiem, kuri ir iegremdēti virsbūvē vai kuriem pāri sniedzas virsbūve, ja virsbūve atbilst 6.9.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.2.3.

6.2.1. punkta noteikumi neattiecas uz priekšējiem lukturiem, kuri ir iegremdēti virsbūvē vai kuriem pāri sniedzas virsbūve, ja virsbūve atbilst 6.9.1. punkta prasībām.

6.3.   Režģi un spraugas

| 6.3.1. | Spraugām starp kustīgiem vai nekustīgiem elementiem, ieskaitot gaisa ieplūdes vai izplūdes režģu un radiatora režģu detaļas, nepiemēro 5.4. punkta prasības, ja atstatums starp diviem secīgiem elementiem nepārsniedz 40 mm un režģiem un atstarpēm ir funkcionāli mērķi. Spraugām starp 40 mm un 25 mm izliekuma rādiuss ir 1 mm vai lielāks. Tomēr, ja attālums starp divām blakusesošām daļām nepārsniedz 25 mm, tad detaļu ārējais liekuma rādiuss nedrīkst būt mazāks kā 0,5 mm. Attālumu starp divām secīgām režģu un spraugu detaļām nosaka saskaņā ar metodi, kas norādīta šo noteikumu 3. pielikuma 4. punktā. |
| --- | --- |

6.3.1.

Spraugām starp kustīgiem vai nekustīgiem elementiem, ieskaitot gaisa ieplūdes vai izplūdes režģu un radiatora režģu detaļas, nepiemēro 5.4. punkta prasības, ja atstatums starp diviem secīgiem elementiem nepārsniedz 40 mm un režģiem un atstarpēm ir funkcionāli mērķi. Spraugām starp 40 mm un 25 mm izliekuma rādiuss ir 1 mm vai lielāks. Tomēr, ja attālums starp divām blakusesošām daļām nepārsniedz 25 mm, tad detaļu ārējais liekuma rādiuss nedrīkst būt mazāks kā 0,5 mm. Attālumu starp divām secīgām režģu un spraugu detaļām nosaka saskaņā ar metodi, kas norādīta šo noteikumu 3. pielikuma 4. punktā.

| 6.3.2. | Nevienas režģa vai spraugas daļas priekšas un sānu daļu savienojums nedrīkst būt ass. |
| --- | --- |

6.3.2.

Nevienas režģa vai spraugas daļas priekšas un sānu daļu savienojums nedrīkst būt ass.

6.4.   Priekšējā stikla tīrītāji

| 6.4.1. | Priekšējā stikla tīrītājs ir aprīkots tā, ka stikla tīrītāja vārpstai ir aizsargapvalks, kura izliekuma rādiuss atbilst 5.4. punkta prasībām un virsma nav mazāka kā 150 mm2. Noapaļotiem apvalkiem minimālā virsma ir 150 mm2, mērot ne tālāk kā 6,5 mm no vistālāk izvirzītā punkta. Šīs prasības attiecas arī uz aizmugures logu tīrītājiem un priekšējo lukturu tīrītājiem. |
| --- | --- |

6.4.1.

Priekšējā stikla tīrītājs ir aprīkots tā, ka stikla tīrītāja vārpstai ir aizsargapvalks, kura izliekuma rādiuss atbilst 5.4. punkta prasībām un virsma nav mazāka kā 150 mm2. Noapaļotiem apvalkiem minimālā virsma ir 150 mm2, mērot ne tālāk kā 6,5 mm no vistālāk izvirzītā punkta. Šīs prasības attiecas arī uz aizmugures logu tīrītājiem un priekšējo lukturu tīrītājiem.

| 6.4.2. | Stikla tīrītāju slotiņām vai palīgelementiem nepiemēro 5.4. punkta prasības. Tomēr šādi mezgli jāizgatavo tā, ka tiem nav asu stūru un smailu vai asu detaļu. |
| --- | --- |

6.4.2.

Stikla tīrītāju slotiņām vai palīgelementiem nepiemēro 5.4. punkta prasības. Tomēr šādi mezgli jāizgatavo tā, ka tiem nav asu stūru un smailu vai asu detaļu.

6.5.   Buferi

| 6.5.1. | Buferu gali ir vērsti pret ārējo virsmu, lai samazinātu aizķeršanas iespēju. Uzskata, ka šī prasība ir ievērota, ja buferis ir padziļinājumā vai iebūvēts virsbūvē, vai buferis ir vērsts uz iekšu tā, lai nesaskartos ar 100 mm sfēru, un sprauga starp bufera galu un virsbūvi nepārsniedz 20 mm. |
| --- | --- |

6.5.1.

Buferu gali ir vērsti pret ārējo virsmu, lai samazinātu aizķeršanas iespēju. Uzskata, ka šī prasība ir ievērota, ja buferis ir padziļinājumā vai iebūvēts virsbūvē, vai buferis ir vērsts uz iekšu tā, lai nesaskartos ar 100 mm sfēru, un sprauga starp bufera galu un virsbūvi nepārsniedz 20 mm.

| 6.5.2. | Ja tā bufera līnija, kas atbilst automobiļa vertikālā izvirzījuma ārējam profilam, atrodas uz cietas virsmas, virsmas liekuma minimālais rādiuss ir 5 mm visos tās punktos, kas no profila līnijas atrodas 20 mm attālumā, virzienā uz iekšpusi, un visos citos gadījumos izliekuma minimālais rādiuss ir 2,5 mm. Šis noteikums attiecas uz to zonas daļu, kas no profila līnijas atrodas 20 mm attālumā, virzienā uz iekšpusi, un kas atrodas starp tiem tangenciālajiem punktiem un to priekšā (vai aizmugurē attiecībā uz aizmugures buferiem), kuru profila līniju veido divas vertikālas plaknes, kas katra attiecībā pret transportlīdzekļa garenvirziena simetrijas plakni veido 15° leņķi (sk. 1. attēlu). |
| --- | --- |

6.5.2.

Ja tā bufera līnija, kas atbilst automobiļa vertikālā izvirzījuma ārējam profilam, atrodas uz cietas virsmas, virsmas liekuma minimālais rādiuss ir 5 mm visos tās punktos, kas no profila līnijas atrodas 20 mm attālumā, virzienā uz iekšpusi, un visos citos gadījumos izliekuma minimālais rādiuss ir 2,5 mm. Šis noteikums attiecas uz to zonas daļu, kas no profila līnijas atrodas 20 mm attālumā, virzienā uz iekšpusi, un kas atrodas starp tiem tangenciālajiem punktiem un to priekšā (vai aizmugurē attiecībā uz aizmugures buferiem), kuru profila līniju veido divas vertikālas plaknes, kas katra attiecībā pret transportlīdzekļa garenvirziena simetrijas plakni veido 15° leņķi (sk. 1. attēlu).

| 6.5.3. | Pielikuma 6.5.2. punkta prasības neattiecas uz bufera detaļām, detaļām uz bufera vai buferī, kas ir izvirzītas mazāk nekā 5 mm; īpaši norāda kopējos apvalkus un priekšējo lukturu mazgātāju sprauslas; bet šādu uz āru vērsto detaļu stūri nedrīkst būt asi, izņemot gadījumus, ja šādas detaļas izvirzītas uz āru mazāk nekā 1,5 mm. |
| --- | --- |

6.5.3.

Pielikuma 6.5.2. punkta prasības neattiecas uz bufera detaļām, detaļām uz bufera vai buferī, kas ir izvirzītas mazāk nekā 5 mm; īpaši norāda kopējos apvalkus un priekšējo lukturu mazgātāju sprauslas; bet šādu uz āru vērsto detaļu stūri nedrīkst būt asi, izņemot gadījumus, ja šādas detaļas izvirzītas uz āru mazāk nekā 1,5 mm.

6.6.   Rokturi, viras, durvju nospiežamās pogas, bagāžas nodalījumi un pārsegi; degvielas tvertnes vāki un apvalki

| 6.6.1. | Durvju vai bagāžas nodalījuma rokturu izvirzījumi nedrīkst pārsniegt 40 mm un visi pārējie – 30 mm.

  1. attēls |
| --- | --- |

6.6.1.

Durvju vai bagāžas nodalījuma rokturu izvirzījumi nedrīkst pārsniegt 40 mm un visi pārējie – 30 mm.

1. attēls

Image

| 6.6.2. | Ja sānu durvju rokturi darbojoties rotē, tad tie atbilst kādai no šādām prasībām.






  6.6.2.1. | Ja rokturi rotē paralēli durvju plaknei, tad roktura vaļējam galam jābūt vērstam uz aizmuguri. Šādu rokturu gali jāpagriež atpakaļ pret durvju plakni un jāievieto aizsargietvarā vai padziļinājumā. |
| --- | --- | --- |

6.6.2.

Ja sānu durvju rokturi darbojoties rotē, tad tie atbilst kādai no šādām prasībām.

6.6.2.1.

Ja rokturi rotē paralēli durvju plaknei, tad roktura vaļējam galam jābūt vērstam uz aizmuguri. Šādu rokturu gali jāpagriež atpakaļ pret durvju plakni un jāievieto aizsargietvarā vai padziļinājumā.

| 6.6.2.2. | Rokturiem, kas griežas uz āru virzienā, kas nav paralēls durvju plaknei, aizvērtā stāvoklī jābūt norobežotiem aizsargietvarā vai padziļinājumā. Vaļējam galam jābūt vērstam vai nu uz aizmuguri, vai uz leju.
  Tomēr rokturus, kas neatbilst pēdējam nosacījumam, var atzīt par atbilstīgiem, ja:






  a) | tiem ir neatkarīgs atvelces mehānisms; |
| --- | --- | --- |

6.6.2.2.

Rokturiem, kas griežas uz āru virzienā, kas nav paralēls durvju plaknei, aizvērtā stāvoklī jābūt norobežotiem aizsargietvarā vai padziļinājumā. Vaļējam galam jābūt vērstam vai nu uz aizmuguri, vai uz leju.

Tomēr rokturus, kas neatbilst pēdējam nosacījumam, var atzīt par atbilstīgiem, ja:

a)

tiem ir neatkarīgs atvelces mehānisms;

| b) | bez atvelces mehānisma tie nevar būt izvirzīti vairāk nekā 15 mm; |
| --- | --- |

b)

bez atvelces mehānisma tie nevar būt izvirzīti vairāk nekā 15 mm;

| c) | šādā atvērtā stāvoklī tie atbilst 5.4. punkta noteikumiem;
  un |
| --- | --- |

c)

šādā atvērtā stāvoklī tie atbilst 5.4. punkta noteikumiem;

un

| d) | to gala virsmas laukums, ko mēra ne tālāk kā 6,5 mm attālumā no visvairāk izvirzītā punkta, ir vismaz 150 mm2. |
| --- | --- |

d)

to gala virsmas laukums, ko mēra ne tālāk kā 6,5 mm attālumā no visvairāk izvirzītā punkta, ir vismaz 150 mm2.

6.7.   Riteņi, riteņa uzgriežņi, dekoratīvie diski un riteņu diski

| 6.7.1. | Nepiemēro 5.4. punkta noteikumus. |
| --- | --- |

6.7.1.

Nepiemēro 5.4. punkta noteikumus.

| 6.7.2. | Riteņiem, riteņa uzgriežņiem, dekoratīvajiem diskiem un riteņu diskiem nedrīkst būt izvirzījumi, kas ir asi vai ar asu galu un kas sniedzas aiz riteņa loka ārējās plaknes. Nav atļauts izmantot spārnuzgriežņus. |
| --- | --- |

6.7.2.

Riteņiem, riteņa uzgriežņiem, dekoratīvajiem diskiem un riteņu diskiem nedrīkst būt izvirzījumi, kas ir asi vai ar asu galu un kas sniedzas aiz riteņa loka ārējās plaknes. Nav atļauts izmantot spārnuzgriežņus.

| 6.7.3. | Kad transportlīdzeklis brauc taisni, neviena tāda riteņu daļa, izņemot riepas, kas atrodas virs horizontālās plaknes, kura šķērso riteņu rotācijas asis, nedrīkst pārsniegt ārējās virsmas vai struktūras vertikālo izvirzījumu horizontālā plaknē. Tomēr, ja funkcionālās prasības to attaisno, tad diski, kas sedz riteņa uzgriežņus, un dekoratīvie diski var pārsniegt ārējās virsmas vai struktūras vertikālo izvirzījumu, ar nosacījumu, ka virsmas izvirzījuma daļas izliekuma rādiuss ir vismaz 30 mm, un izvirzījums pār ārējās virsmas vai struktūras vertikālo izvirzījumu nekad nepārsniedz 30 mm. |
| --- | --- |

6.7.3.

Kad transportlīdzeklis brauc taisni, neviena tāda riteņu daļa, izņemot riepas, kas atrodas virs horizontālās plaknes, kura šķērso riteņu rotācijas asis, nedrīkst pārsniegt ārējās virsmas vai struktūras vertikālo izvirzījumu horizontālā plaknē. Tomēr, ja funkcionālās prasības to attaisno, tad diski, kas sedz riteņa uzgriežņus, un dekoratīvie diski var pārsniegt ārējās virsmas vai struktūras vertikālo izvirzījumu, ar nosacījumu, ka virsmas izvirzījuma daļas izliekuma rādiuss ir vismaz 30 mm, un izvirzījums pār ārējās virsmas vai struktūras vertikālo izvirzījumu nekad nepārsniedz 30 mm.

6.8.   Metāla lokšņu šķautnes

| 6.8.1. | Nav atļautas metāla lokšņu šķautnes, piemēram, notekas malas un atbīdāmo durvju sliedes, ja tās nav noliektas atpakaļ vai aprīkotas ar vairogiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām.
  Neaizsargāto malu uzskata par salocītu atpakaļ, ja tā ir salocīta atpakaļ aptuveni par 180°, vai ja tā ir salocīta pret virsbūvi tā, ka tā nevar saskarties ar sfēru, kuras diametrs ir 100 mm.
  5.4. punkta prasības neattiecas uz šādām metāla lokšņu šķautnēm: motora pārsega aizmugures mala un bagāžnieka priekšējā mala. |
| --- | --- |

6.8.1.

Nav atļautas metāla lokšņu šķautnes, piemēram, notekas malas un atbīdāmo durvju sliedes, ja tās nav noliektas atpakaļ vai aprīkotas ar vairogiem, kas atbilst šo noteikumu prasībām.

Neaizsargāto malu uzskata par salocītu atpakaļ, ja tā ir salocīta atpakaļ aptuveni par 180°, vai ja tā ir salocīta pret virsbūvi tā, ka tā nevar saskarties ar sfēru, kuras diametrs ir 100 mm.

5.4. punkta prasības neattiecas uz šādām metāla lokšņu šķautnēm: motora pārsega aizmugures mala un bagāžnieka priekšējā mala.

6.9.   Virsbūves paneļi

| 6.9.1. | Virsbūves paneļu ieloču izliekuma rādiuss var būt mazāks kā 2,5 mm, ja tas nav mazāks kā viena desmitā daļa no izvirzījuma augstuma “H”, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 1. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

6.9.1.

Virsbūves paneļu ieloču izliekuma rādiuss var būt mazāks kā 2,5 mm, ja tas nav mazāks kā viena desmitā daļa no izvirzījuma augstuma “H”, ko mēra saskaņā ar 3. pielikuma 1. punktā aprakstīto metodi.

6.10.   Gaisa plūsmas un lietus sānu deflektori

| 6.10.1. | Tādu sānu deflektoru malām, kurus var izvirzīt uz āru, liekuma rādiuss ir vismaz 1 mm. |
| --- | --- |

6.10.1.

Tādu sānu deflektoru malām, kurus var izvirzīt uz āru, liekuma rādiuss ir vismaz 1 mm.

6.11.   Domkrata balsti un izpūtēji

| 6.11.1. | Domkrata balsti un izpūtējs(-i) nav izvirzīti vairāk nekā 10 mm aiz grīdas līnijas vertikālā izvirzījuma vertikāli virs tiem. Atkāpjoties no šīs prasības, izpūtējs var būt izvirzīts vairāk nekā 10 mm aiz grīdas līnijas vertikālā izvirzījuma, ja ir noapaļoti stūri, minimālais liekuma rādiuss ir 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.11.1.

Domkrata balsti un izpūtējs(-i) nav izvirzīti vairāk nekā 10 mm aiz grīdas līnijas vertikālā izvirzījuma vertikāli virs tiem. Atkāpjoties no šīs prasības, izpūtējs var būt izvirzīts vairāk nekā 10 mm aiz grīdas līnijas vertikālā izvirzījuma, ja ir noapaļoti stūri, minimālais liekuma rādiuss ir 2,5 mm.

6.12.   Gaisa ieplūdes un izplūdes vārsti

| 6.12.1. | Gaisa ieplūdes un izplūdes vārsti visos stāvokļos atbilst 5.2., 5.3. un 5.4. punkta prasībām. |
| --- | --- |

6.12.1.

Gaisa ieplūdes un izplūdes vārsti visos stāvokļos atbilst 5.2., 5.3. un 5.4. punkta prasībām.

6.13.   Jumts

| 6.13.1. | Atveramus jumtus vērtē tikai aizvērtā stāvoklī. |
| --- | --- |

6.13.1.

Atveramus jumtus vērtē tikai aizvērtā stāvoklī.

| 6.13.2. | Transportlīdzekļus ar nolaižamu jumtu pārbauda gan kad nolaižamais jumts atrodas paceltā, gan nolaistā stāvoklī. |
| --- | --- |

6.13.2.

Transportlīdzekļus ar nolaižamu jumtu pārbauda gan kad nolaižamais jumts atrodas paceltā, gan nolaistā stāvoklī.

| 6.13.2.1. | Ja nolaižamais jumts ir nolaistā stāvoklī, tad neveic transportlīdzekļa pārbaudes iekšpus iedomātas virsmas, kāda ir nolaižamajam jumtam paceltā stāvoklī. |
| --- | --- |

6.13.2.1.

Ja nolaižamais jumts ir nolaistā stāvoklī, tad neveic transportlīdzekļa pārbaudes iekšpus iedomātas virsmas, kāda ir nolaižamajam jumtam paceltā stāvoklī.

| 6.13.2.2. | Ja salocīta nolaižamā jumta apvalks ir paredzēts kā standarta aprīkojums, tad pārbaudi veic ar apvalku attiecīgā stāvoklī. |
| --- | --- |

6.13.2.2.

Ja salocīta nolaižamā jumta apvalks ir paredzēts kā standarta aprīkojums, tad pārbaudi veic ar apvalku attiecīgā stāvoklī.

6.14.   Logi

| 6.14.1. | Logi, kas virzas uz āru no transportlīdzekļa ārējās virsmas, visos stāvokļos atbilst šādiem noteikumiem:






  6.14.1.1. | neviena atklātā mala nav vērsta uz priekšu; |
| --- | --- | --- |

6.14.1.

Logi, kas virzas uz āru no transportlīdzekļa ārējās virsmas, visos stāvokļos atbilst šādiem noteikumiem:

6.14.1.1.

neviena atklātā mala nav vērsta uz priekšu;

| 6.14.1.2. | loga daļas nevar sniegties aiz transportlīdzekļa galējās ārmalas. |
| --- | --- |

6.14.1.2.

loga daļas nevar sniegties aiz transportlīdzekļa galējās ārmalas.

6.15.   Numura plāksnes atbalsti

| 6.15.1. | Transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētie numura plākšņu atbalsti atbilst šo noteikumu 5.4. punkta prasībām, ja tie saskaras ar 100 mm sfēru, kad numura plāksne ir uzstādīta saskaņā ar transportlīdzekļa izgatavotāja ieteikumiem. |
| --- | --- |

6.15.1.

Transportlīdzekļa izgatavotāja paredzētie numura plākšņu atbalsti atbilst šo noteikumu 5.4. punkta prasībām, ja tie saskaras ar 100 mm sfēru, kad numura plāksne ir uzstādīta saskaņā ar transportlīdzekļa izgatavotāja ieteikumiem.

6.16.   Bagāžnieki un slēpju bagāžnieki

| 6.16.1. | Bagāžniekus un slēpju bagāžniekus transportlīdzeklim piestiprina tā, lai vismaz vienā virzienā būtu stingrs fiksējums un varētu horizontāli, gareniski un šķērsām pārnest spēkus, kas ir vienādi vismaz ar izgatavotāja norādīto bagāžnieka vertikālo nestspēju. Testējot bagāžnieku vai slēpju bagāžnieku, kas transportlīdzeklim piestiprināts saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem, testa slodzes pieliek vairākos punktos. |
| --- | --- |

6.16.1.

Bagāžniekus un slēpju bagāžniekus transportlīdzeklim piestiprina tā, lai vismaz vienā virzienā būtu stingrs fiksējums un varētu horizontāli, gareniski un šķērsām pārnest spēkus, kas ir vienādi vismaz ar izgatavotāja norādīto bagāžnieka vertikālo nestspēju. Testējot bagāžnieku vai slēpju bagāžnieku, kas transportlīdzeklim piestiprināts saskaņā ar izgatavotāja norādījumiem, testa slodzes pieliek vairākos punktos.

| 6.16.2. | Ja nevar piemērot 6.3. punkta noteikumus, virsmām, kas pēc bagāžnieka uzstādīšanas var saskarties ar sfēru, kuras diametrs ir 165 mm, nedrīkst būt detaļas ar liekuma rādiusu mazāku kā 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.16.2.

Ja nevar piemērot 6.3. punkta noteikumus, virsmām, kas pēc bagāžnieka uzstādīšanas var saskarties ar sfēru, kuras diametrs ir 165 mm, nedrīkst būt detaļas ar liekuma rādiusu mazāku kā 2,5 mm.

| 6.16.3. | Stiprinājumi, piemēram, bultskrūves, ko var pievilkt vai atlaist vaļīgāk, nelietojot instrumentus, neizvirzās vairāk nekā 40 mm aiz 6.16.2. punktā norādītajām virsmām, izvirzījumu nosakot saskaņā ar 3. pielikuma 2. punktā aprakstīto metodi, bet ar sfēru, kuras diametrs ir 165 mm, ja izmanto šā pielikuma 2.2. punktā aprakstīto metodi. |
| --- | --- |

6.16.3.

Stiprinājumi, piemēram, bultskrūves, ko var pievilkt vai atlaist vaļīgāk, nelietojot instrumentus, neizvirzās vairāk nekā 40 mm aiz 6.16.2. punktā norādītajām virsmām, izvirzījumu nosakot saskaņā ar 3. pielikuma 2. punktā aprakstīto metodi, bet ar sfēru, kuras diametrs ir 165 mm, ja izmanto šā pielikuma 2.2. punktā aprakstīto metodi.

6.17.   Antenas

| 6.17.1. | Radio uztveršanas un raidīšanas antenas transportlīdzeklim uzstāda tā, ka, ja to brīvais gals jebkurā antenas izgatavotāja norādītajā novietojumā ir mazāk kā 2 m attālumā no ceļa seguma, tas atrodas zonā, ko ierobežo vertikālas plaknes, kuras ir 10 cm iekšpus transportlīdzekļa galējās ārmalas, kā noteikts 2.7. punktā. |
| --- | --- |

6.17.1.

Radio uztveršanas un raidīšanas antenas transportlīdzeklim uzstāda tā, ka, ja to brīvais gals jebkurā antenas izgatavotāja norādītajā novietojumā ir mazāk kā 2 m attālumā no ceļa seguma, tas atrodas zonā, ko ierobežo vertikālas plaknes, kuras ir 10 cm iekšpus transportlīdzekļa galējās ārmalas, kā noteikts 2.7. punktā.

| 6.17.2. | Turklāt antenas uzstāda transportlīdzeklim tā, un, ja vajadzīgs, to brīvos galus ierobežo tā, lai neviena antenas detaļa neizvirzītos aiz transportlīdzekļa galējās ārmalas, kā noteikts 2.7. punktā. |
| --- | --- |

6.17.2.

Turklāt antenas uzstāda transportlīdzeklim tā, un, ja vajadzīgs, to brīvos galus ierobežo tā, lai neviena antenas detaļa neizvirzītos aiz transportlīdzekļa galējās ārmalas, kā noteikts 2.7. punktā.

| 6.17.3. | Antenu vārpstu liekuma rādiuss var būt mazāks kā 2,5 mm. Tomēr brīvos galus aprīko ar fiksētām uzmavām, kuru liekuma rādiuss nav mazāks kā 2,5 mm. |
| --- | --- |

6.17.3.

Antenu vārpstu liekuma rādiuss var būt mazāks kā 2,5 mm. Tomēr brīvos galus aprīko ar fiksētām uzmavām, kuru liekuma rādiuss nav mazāks kā 2,5 mm.

| 6.17.4. | Antenu pamats nedrīkst izvirzīties vairāk nekā 40 mm, to nosakot saskaņā ar 3. pielikuma 2. punkta procedūru. |
| --- | --- |

6.17.4.

Antenu pamats nedrīkst izvirzīties vairāk nekā 40 mm, to nosakot saskaņā ar 3. pielikuma 2. punkta procedūru.

| 6.17.4.1. | Gadījumos, kad lokanas vārpstas vai detaļas nav un tādēļ nav iespējams noteikt, kāds ir antenas pamats, šo prasību uzskata par izpildītu, ja pēc tam, kad antenas visvairāk izvirzītajā punktā ar zveltni, kura gals ir plakans un diametrs nav lielāks kā 50 mm, pieliek horizontālu spēku, kas nav lielāks par 50 daN, virzienā un priekšu un atpakaļ:






  a) | antena noliecas pret atbalstu un neizvirzās vairāk kā 40 mm; vai |
| --- | --- | --- |

6.17.4.1.

Gadījumos, kad lokanas vārpstas vai detaļas nav un tādēļ nav iespējams noteikt, kāds ir antenas pamats, šo prasību uzskata par izpildītu, ja pēc tam, kad antenas visvairāk izvirzītajā punktā ar zveltni, kura gals ir plakans un diametrs nav lielāks kā 50 mm, pieliek horizontālu spēku, kas nav lielāks par 50 daN, virzienā un priekšu un atpakaļ:

a)

antena noliecas pret atbalstu un neizvirzās vairāk kā 40 mm; vai

| b) | antena nolūst un tās atlikušai daļai nav asu vai bīstamu daļu, kuras var skart 100 mm sfēra, un tā neizvirzās vairāk kā 40 mm. |
| --- | --- |

b)

antena nolūst un tās atlikušai daļai nav asu vai bīstamu daļu, kuras var skart 100 mm sfēra, un tā neizvirzās vairāk kā 40 mm.

| 6.17.4.2. | 6.17.4. un 6.17.4.1. punktu nepiemēro antenām, kas atrodas aiz vertikālās šķērsplaknes, kas novilkta caur vadītāja “R” punktu, ja vien antenas (ieskaitot tās korpusu) lielākais izvirzījums nepārsniedz 70 mm, to nosakot saskaņā ar 3. pielikuma 2. punktā noteikto procedūru.
  Ja antena atrodas aiz minētās vertikālās plaknes, bet tās izvirzījums ir lielāks nekā 70 mm, piemēro 6.17.4.1. punktu, izmantojot 70 mm, nevis 40 mm izvirzījuma robežu. |
| --- | --- |

6.17.4.2.

6.17.4. un 6.17.4.1. punktu nepiemēro antenām, kas atrodas aiz vertikālās šķērsplaknes, kas novilkta caur vadītāja “R” punktu, ja vien antenas (ieskaitot tās korpusu) lielākais izvirzījums nepārsniedz 70 mm, to nosakot saskaņā ar 3. pielikuma 2. punktā noteikto procedūru.

Ja antena atrodas aiz minētās vertikālās plaknes, bet tās izvirzījums ir lielāks nekā 70 mm, piemēro 6.17.4.1. punktu, izmantojot 70 mm, nevis 40 mm izvirzījuma robežu.

6.18.   Montāžas norādījumi

| 6.18.1. | Bagāžniekus, slēpju bagāžniekus un radio uztveršanas vai raidīšanas antenas, kuru tipi ir apstiprināti kā atsevišķi tehniskie mezgli, nedrīkst izlikt pārdošanā, pārdot vai pirkt bez pievienotiem montāžas norādījumiem. Montāžas norādījumos iekļauj pietiekamu informāciju, lai apstiprinātās sastāvdaļas varētu uzstādīt transportlīdzeklim atbilstīgi 5. un 6. punkta attiecīgajiem noteikumiem. Jo īpaši jānorāda teleskopisko antenu lietošanas novietojums. |
| --- | --- |

6.18.1.

Bagāžniekus, slēpju bagāžniekus un radio uztveršanas vai raidīšanas antenas, kuru tipi ir apstiprināti kā atsevišķi tehniskie mezgli, nedrīkst izlikt pārdošanā, pārdot vai pirkt bez pievienotiem montāžas norādījumiem. Montāžas norādījumos iekļauj pietiekamu informāciju, lai apstiprinātās sastāvdaļas varētu uzstādīt transportlīdzeklim atbilstīgi 5. un 6. punkta attiecīgajiem noteikumiem. Jo īpaši jānorāda teleskopisko antenu lietošanas novietojums.

7.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA GROZĪJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀJUMS

| 7.1. | Par visiem transportlīdzekļa tipa grozījumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. Tad minētā struktūrvienība var: |
| --- | --- |

7.1.

Par visiem transportlīdzekļa tipa grozījumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu. Tad minētā struktūrvienība var:

| 7.1.1. | atzīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas; |
| --- | --- |

7.1.1.

atzīt, ka izdarītajiem grozījumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas;

| 7.1.2. | pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas veic testus. |
| --- | --- |

7.1.2.

pieprasīt protokolu par papildu testiem no tehniskā dienesta, kas veic testus.

| 7.2. | Par apstiprinājumu, iekļaujot izmaiņu aprakstu, vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus. |
| --- | --- |

7.2.

Par apstiprinājumu, iekļaujot izmaiņu aprakstu, vai apstiprinājuma atteikumu saskaņā ar 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

| 7.3. | Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē parējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

7.3.

Kompetentā iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un informē parējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

| 8.1. | Transportlīdzeklis (atsevišķs tehniskais mezgls), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot 5. un 6. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

8.1.

Transportlīdzeklis (atsevišķs tehniskais mezgls), kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, ir izgatavots atbilstīgi apstiprinātajam tipam, izpildot 5. un 6. punktā noteiktās prasības.

| 8.2. | Lai pārbaudītu, vai 8.1. punkta prasības ir izpildītas, izdara piemērotas produkcijas pārbaudes. |
| --- | --- |

8.2.

Lai pārbaudītu, vai 8.1. punkta prasības ir izpildītas, izdara piemērotas produkcijas pārbaudes.

| 8.3. | Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:






  8.3.1. | nodrošina, lai būtu izstrādātas efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras; |
| --- | --- | --- |

8.3.

Apstiprinājuma turētājs jo īpaši:

8.3.1.

nodrošina, lai būtu izstrādātas efektīvas ražojumu kvalitātes kontroles procedūras;

| 8.3.2. | var piekļūt kontrolaprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei; |
| --- | --- |

8.3.2.

var piekļūt kontrolaprīkojumam, kas vajadzīgs katra apstiprinātā tipa atbilstības pārbaudei;

| 8.3.3. | nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo dienestu; |
| --- | --- |

8.3.3.

nodrošina, lai testu rezultātu datus reģistrētu un attiecīgie dokumenti būtu pieejami laikposmā, ko saskaņo ar administratīvo dienestu;

| 8.3.4. | analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma parametru stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības; |
| --- | --- |

8.3.4.

analizē katra testa veida rezultātus, lai pārbaudītu un nodrošinātu ražojuma parametru stabilitāti, ņemot vērā rūpnieciskās ražošanas procesa svārstības;

| 8.3.5. | nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 3. pielikumā norādītos testus; |
| --- | --- |

8.3.5.

nodrošina, lai katram ražojuma tipam veiktu vismaz šo noteikumu 3. pielikumā norādītos testus;

| 8.3.6. | nodrošina, lai ikviena paraugu ņemšana, kura pierāda neatbilstību attiecīgajam testa veidam, būtu par iemeslu atkārtotai paraugu ņemšanai vai citam testam. Lai no jauna panāktu attiecīgās ražošanas atbilstību, veic visus vajadzīgos pasākumus. |
| --- | --- |

8.3.6.

nodrošina, lai ikviena paraugu ņemšana, kura pierāda neatbilstību attiecīgajam testa veidam, būtu par iemeslu atkārtotai paraugu ņemšanai vai citam testam. Lai no jauna panāktu attiecīgās ražošanas atbilstību, veic visus vajadzīgos pasākumus.

| 8.4. | Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību. |
| --- | --- |

8.4.

Kompetentā iestāde, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, jebkurā laikā var pārbaudīt katrai ražošanas vienībai piemērojamo kontroles metožu atbilstību.

| 8.4.1. | Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražošanas kontroles ierakstus. |
| --- | --- |

8.4.1.

Katrā apskatē inspektoram, kas ieradies uz vietas, uzrāda testu žurnālus un ražošanas kontroles ierakstus.

| 8.4.2. | Inspektors var ņemt paraugus izlases veidā testu veikšanai izgatavotāja laboratorijā. Paraugu minimālo skaitu var noteikt, ņemot vērā paša izgatavotāja veikto testu rezultātus. |
| --- | --- |

8.4.2.

Inspektors var ņemt paraugus izlases veidā testu veikšanai izgatavotāja laboratorijā. Paraugu minimālo skaitu var noteikt, ņemot vērā paša izgatavotāja veikto testu rezultātus.

| 8.4.3. | Ja kvalitātes līmenis šķiet neapmierinošs vai ja šķiet, ka jāpārbauda to testu rezultātu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekš minēto 8.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprināšanas testus. |
| --- | --- |

8.4.3.

Ja kvalitātes līmenis šķiet neapmierinošs vai ja šķiet, ka jāpārbauda to testu rezultātu derīgums, kas veikti, piemērojot iepriekš minēto 8.4.2. punktu, inspektors ņem paraugus nosūtīšanai tehniskajam dienestam, kas veicis tipa apstiprināšanas testus.

| 8.4.4. | Kompetentā iestāde var veikt visus šajos noteikumos paredzētos testus. |
| --- | --- |

8.4.4.

Kompetentā iestāde var veikt visus šajos noteikumos paredzētos testus.

| 8.4.5. | Parastais kompetentās iestādes apstiprināto apskašu biežums ir reizi divos gados. Ja kādas apskates laikā konstatē neapmierinošus rezultātus, tad kompetentā iestāde nodrošina, lai pēc iespējas ātri tiktu veikti visi vajadzīgie pasākumi ražošanas atbilstības atjaunošanai. |
| --- | --- |

8.4.5.

Parastais kompetentās iestādes apstiprināto apskašu biežums ir reizi divos gados. Ja kādas apskates laikā konstatē neapmierinošus rezultātus, tad kompetentā iestāde nodrošina, lai pēc iespējas ātri tiktu veikti visi vajadzīgie pasākumi ražošanas atbilstības atjaunošanai.

9.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

| 9.1. | Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

9.1.

Apstiprinājumu, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirts attiecībā uz transportlīdzekļu tipu, var atsaukt, ja netiek izpildītas 8.1. punktā noteiktās prasības.

| 9.2. | Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

9.2.

Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē pārējās puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

10.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātā tipa ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc atbilstoša paziņojuma saņemšanas šī iestāde par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 1. pielikumā.

11.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS VEIC APSTIPRINĀŠANAS TESTUS, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to administratīvo struktūrvienību nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā atteikumu vai atsaukšanu.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

| 12.1. | Sākot ar 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanos dienu, puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros ietverta 02. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

12.1.

Sākot ar 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanos dienu, puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt EEK apstiprinājumus atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros ietverta 02. grozījumu sērija.

| 12.2. | Sākot ar 24. mēnesi no 02.grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, EEK apstiprinājumu piešķir vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

12.2.

Sākot ar 24. mēnesi no 02.grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, EEK apstiprinājumu piešķir vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 12.3. | Sākot ar 36. mēnesi no 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, esošie apstiprinājumi zaudē spēku, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

12.3.

Sākot ar 36. mēnesi no 02. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, esošie apstiprinājumi zaudē spēku, izņemot gadījumus, kad transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 02. grozījumu sēriju.

| 12.4. | Sākot ar 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanos dienu, puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros ietverta 03. grozījumu sērija. |
| --- | --- |

12.4.

Sākot ar 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanos dienu, puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt apstiprinājumu atbilstīgi šiem noteikumiem, kuros ietverta 03. grozījumu sērija.

| 12.5. | Sākot ar 24. mēnesi no 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus piešķir vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju. |
| --- | --- |

12.5.

Sākot ar 24. mēnesi no 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, apstiprinājumus piešķir vienīgi tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļa tips atbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.

| 12.6. | Līdz 48. mēnesim pēc 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt valsts tipa apstiprinājumu ar noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām apstiprinātam transportlīdzekļa tipam. |
| --- | --- |

12.6.

Līdz 48. mēnesim pēc 03. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas, puses, kas piemēro šos noteikumus, neatsakās piešķirt valsts tipa apstiprinājumu ar noteikumu iepriekšējām grozījumu sērijām apstiprinātam transportlīdzekļa tipam.

| 12.7. | Sākot ar 48. mēnesi pēc šo noteikumu 03. grozījumu stāšanās spēkā, puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt pirmo reģistrāciju valstī (pirmā nodošana ekspluatācijā) transportlīdzeklim, kas neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju.. |
| --- | --- |

12.7.

Sākot ar 48. mēnesi pēc šo noteikumu 03. grozījumu stāšanās spēkā, puses, kas piemēro šos noteikumus, var atteikt pirmo reģistrāciju valstī (pirmā nodošana ekspluatācijā) transportlīdzeklim, kas neatbilst prasībām šajos noteikumos, kas grozīti ar 03. grozījumu sēriju..

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 7. pielikumā (dokuments TRANS/SC1/WP29/78/Amend.3.).

(2)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 10 Serbijai un Melnkalnei, 11 Apvienotajai Karalistei, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 14 Šveicei, 15 (brīvs), 16 Norvēģijai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 22 Krievijas Federācijai, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 28 Baltkrievijai, 29 Igaunijai, 30 (brīvs), 31 Bosnijai un Hercegovinai, 32 Latvijai, 33 (brīvs), 34 Bulgārijai, 35 (brīvs), 36 Lietuvai, 37 Turcijai, 38 (brīvs), 39 Azerbaidžānai, 40 Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, 41 (brīvs), 42 Eiropas Kopienai (apstiprinājumus piešķir tās dalībvalstis, izmanto to attiecīgo EEK simbolu), 43 Japānai, 44 (brīvs), 45 Austrālijai, 46 Ukrainai, 47 Dienvidāfrikai, 48 Jaunzēlandei, 49 Kiprai, 50 Maltai un 51 Korejas Republikai. Nākamos numurus piešķir pārējām valstīm tādā hronoloģiskā secībā, kādā tās ratificē nolīgumu par vienveida tehnisko priekšrakstu pieņemšanu riteņu transportlīdzekļiem, aprīkojumam un daļām, kuras var uzstādīt un/vai izmantot riteņu transportlīdzekļos, un saskaņā ar šiem priekšrakstiem piešķiramā atbilstības novērtēšanas apstiprinājuma savstarpējās atzīšanas nosacījumiem, un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs paziņo nolīguma pusēm tām piešķirtos numurus.

---

1. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

2. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMU IZVIETOJUMS

A   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.1.4 un 4.2.4 punktu)

Image

B   PARAUGS

(Skatīt šo noteikumu 4.1.5 punktu)

Image

---

(1)  Otrais noteikumu numurs ir tikai piemērs; koriģētais absorbcijas koeficients ir 1,30 m-1.

---

3. PIELIKUMS

Izvirzījumu un spraugu izmēru noteikšanas metodes

1.   VIRSBŪVES PANEĻU IELOČU IZVIRZĪJUMA AUGSTUMA NOTEIKŠANAS METODE

| 1.1. | Izvirzījuma augstumu H nosaka grafiski, pārbaudāmajā daļā pamatojoties uz riņķa līniju 165 mm diametrā, kas iekšēji pieskaras ārējās virsmas ārējai kontūrai. |
| --- | --- |

1.1.

Izvirzījuma augstumu H nosaka grafiski, pārbaudāmajā daļā pamatojoties uz riņķa līniju 165 mm diametrā, kas iekšēji pieskaras ārējās virsmas ārējai kontūrai.

| 1.2. | H ir maksimālais attālums, ko mēra pa taisni caur centru aplim ar diametru 165 mm starp iepriekš minēto riņķa līniju un izvirzījuma ārējo kontūru (skatīt 1. attēlu). |
| --- | --- |

1.2.

H ir maksimālais attālums, ko mēra pa taisni caur centru aplim ar diametru 165 mm starp iepriekš minēto riņķa līniju un izvirzījuma ārējo kontūru (skatīt 1. attēlu).

| 1.3. | Ja sfērai, kuras diametrs ir 100 mm, nav iespējams saskarties ar attiecīgo ārējās virsmas ārējās kontūras ārējo daļu, tad par virsmas kontūru šajā daļā pieņem to, ko sfēra, kuras diametrs ir 100 mm, veido starp pieskares punktiem ar ārējo kontūru (skatīt 2. attēlu). |
| --- | --- |

1.3.

Ja sfērai, kuras diametrs ir 100 mm, nav iespējams saskarties ar attiecīgo ārējās virsmas ārējās kontūras ārējo daļu, tad par virsmas kontūru šajā daļā pieņem to, ko sfēra, kuras diametrs ir 100 mm, veido starp pieskares punktiem ar ārējo kontūru (skatīt 2. attēlu).

| 1.4. | Izgatavotājs nodrošina vajadzīgos ārējās virsmas šķērsgriezumu rasējumus, lai varētu izmērīt iepriekš minētos izvirzījumu augstumus.







  1. attēls. | 2. attēls. |
| --- | --- | --- |
| | |

1.4.

Izgatavotājs nodrošina vajadzīgos ārējās virsmas šķērsgriezumu rasējumus, lai varētu izmērīt iepriekš minētos izvirzījumu augstumus.

1. attēls.

2. attēls.

Image

Image

2.   UZ ĀRĒJĀS VIRSMAS UZSTĀDĪTO SASTĀVDAĻU IZVIRZĪJUMA IZMĒRU NOTEIKŠANAS METODE

| 2.1. | Uz izliektas virsmas uzstādītas sastāvdaļas izvirzījuma izmēru var noteikt tieši vai pēc norādēm uzstādītā stāvoklī novietotas sastāvdaļas šķērsgriezuma rasējumā. |
| --- | --- |

2.1.

Uz izliektas virsmas uzstādītas sastāvdaļas izvirzījuma izmēru var noteikt tieši vai pēc norādēm uzstādītā stāvoklī novietotas sastāvdaļas šķērsgriezuma rasējumā.

| 2.2. | Ja izvirzījuma izmēru sastāvdaļai, kas uzstādīta uz neizliektas virsmas, nevar noteikt vienkārši izmērot, to nosaka pēc maksimālās pārmaiņas attālumā starp paneļa atskaites līniju un 100 mm diametra sfēras centru, to pārvietojot pastāvīgā saskarē ar sastāvdaļu. Šādas procedūras pielietošanas piemērs norādīts 3. attēlā. |
| --- | --- |

2.2.

Ja izvirzījuma izmēru sastāvdaļai, kas uzstādīta uz neizliektas virsmas, nevar noteikt vienkārši izmērot, to nosaka pēc maksimālās pārmaiņas attālumā starp paneļa atskaites līniju un 100 mm diametra sfēras centru, to pārvietojot pastāvīgā saskarē ar sastāvdaļu. Šādas procedūras pielietošanas piemērs norādīts 3. attēlā.

3.   PRIEKŠĒJO LUKTURU AIZSEGU UN APMAĻU IZVIRZĪJUMA NOTEIKŠANAS METODE

| 3.1. | Priekšējo lukturu izvirzījumu no ārējās virsmas mēra horizontāli no saskares punkta ar sfēru, kuras diametrs ir 100 mm, kā norādīts 4. attēlā. |
| --- | --- |

3.1.

Priekšējo lukturu izvirzījumu no ārējās virsmas mēra horizontāli no saskares punkta ar sfēru, kuras diametrs ir 100 mm, kā norādīts 4. attēlā.

4.   REŽĢA DETAĻU SPRAUGU IZMĒRU NOTEIKŠANAS METODE

| 4.1. | Spraugas vai attāluma starp režģa detaļām nosaka kā attālumu starp divām plaknēm, kas šķērso sfēras saskares punktus un kas ir perpendikulāras līnijai, kura savieno saskares punktus. Šādas procedūras pielietošanas piemēri ir norādīti 5. un 6. attēlā.







  3. attēls | 4. attēls |
| --- | --- | --- |
| | |
| 5. attēls | 6. attēls |
| | |
| Atšifrējums
  Dia.= diametrs
  measured projection= izmērītais izvirzījums
  visor= aizsegs
  Headlamp glass= priekšējā luktura stikls
  measured gap= izmērītā sprauga |

4.1.

Spraugas vai attāluma starp režģa detaļām nosaka kā attālumu starp divām plaknēm, kas šķērso sfēras saskares punktus un kas ir perpendikulāras līnijai, kura savieno saskares punktus. Šādas procedūras pielietošanas piemēri ir norādīti 5. un 6. attēlā.

3. attēls

4. attēls

Image

Image

5. attēls

6. attēls

Image

Image

Atšifrējums

Dia.= diametrs

measured projection= izmērītais izvirzījums

visor= aizsegs

Headlamp glass= priekšējā luktura stikls

measured gap= izmērītā sprauga

---

4. PIELIKUMS

PAZIŅOJUMS

(maksimālais izmērs: A4 (210 x 297 mm))

Image

---