# Uradni list L 243/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.243.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 243 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5316. september 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.243.slv

Uradni list

Evropske unije

L 243

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5316. september 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2010/489/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 12. julija 2010 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu | 1 |
| | | 2010/490/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 26. julija 2010 o sklenitvi Dogovora v imenu Unije med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije | 2 |
| Dogovor med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije | 4 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 810/2010 z dne 15. septembra 2010 o spremembi Uredbe (EU) št. 206/2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval (
  1
  ) | 16 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 811/2010 z dne 15. septembra 2010 o evidentiranju uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ob uporabi člena 24(5) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti | 37 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 812/2010 z dne 15. septembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 40 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 813/2010 z dne 15. septembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 59 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 814/2010 z dne 15. septembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. septembra 2010 | 61 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 815/2010 z dne 15. septembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 64 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2010/489/EU

*

Sklep Sveta z dne 12. julija 2010 o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu

1

2010/490/EU

*

Sklep Sveta z dne 26. julija 2010 o sklenitvi Dogovora v imenu Unije med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

2

Dogovor med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

4

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 810/2010 z dne 15. septembra 2010 o spremembi Uredbe (EU) št. 206/2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval (
  1
  )

1

16

*

Uredba Komisije (EU) št. 811/2010 z dne 15. septembra 2010 o evidentiranju uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ob uporabi člena 24(5) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti

37

*

Uredba Komisije (EU) št. 812/2010 z dne 15. septembra 2010 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

40

Uredba Komisije (EU) št. 813/2010 z dne 15. septembra 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

59

Uredba Komisije (EU) št. 814/2010 z dne 15. septembra 2010 o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. septembra 2010

61

Uredba Komisije (EU) št. 815/2010 z dne 15. septembra 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

64

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. julija 2009 o podpisu, v imenu Skupnosti, Dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije | 66 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2010/491/ES

*

Sklep Sveta z dne 27. julija 2009 o podpisu, v imenu Skupnosti, Dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

66

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Direktive 2010/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev (UL L 207, 6.8.2010) | 68 |

Popravki

*

Popravek Direktive 2010/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev (UL L 207, 6.8.2010)

(UL L 207, 6.8.2010)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/1

---

SKLEP SVETA

z dne 12. julija 2010

o podpisu Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu

(2010/489/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) in člena 207(4) v povezavi s členom 218(5) in prvim pododstavkom člena 218(8),

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegla Sporazum s Federativno republiko Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu v skladu s Sklepom Sveta z dne 9. oktobra 2009, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v imenu Evropske unije s pogajanji dosegla Sporazum s Federativno republiko Brazilijo o varnosti v civilnem letalstvu v skladu s Sklepom Sveta z dne 9. oktobra 2009, ki pooblašča Komisijo, da začne pogajanja.

| (2) | Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum, ki ga je s pogajanji dosegla Komisija, bi bilo treba podpisati s pridržkom njegove morebitne poznejše sklenitve.

| (3) | Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi dvostranski sporazumi z Brazilijo, ki imajo enako vsebino, prenehajo veljati ob začetku veljavnosti tega sporazuma – |
| --- | --- |

(3)

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da njihovi dvostranski sporazumi z Brazilijo, ki imajo enako vsebino, prenehajo veljati ob začetku veljavnosti tega sporazuma –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in vlado Federativne republike Brazilije o varnosti v civilnem letalstvu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) se odobri v imenu Unije, s pridržkom sklenitve Sporazuma (1).

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Unije podpišejo Sporazum, s pridržkom njegove sklenitve.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 12. julija 2010

Za Svet

Predsednica

S. LARUELLE

---

(1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

1

---

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/2

---

SKLEP SVETA

z dne 26. julija 2010

o sklenitvi Dogovora v imenu Unije med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

(2010/490/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 77(2)(b) in člena 74 v povezavi s členom 218(6)(a)(v) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju privolitve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (1) države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Podrobnosti njihovega sodelovanja se določijo v dodatnih dogovorih, ki jih sklenejo Unija in zadevne države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (1) države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Podrobnosti njihovega sodelovanja se določijo v dodatnih dogovorih, ki jih sklenejo Unija in zadevne države.

| (2) | Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 11. marca 2008, so bila pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dogovoru o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije zaključena. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 11. marca 2008, so bila pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o dogovoru o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije zaključena.

| (3) | Evropska unija je zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe dne 1. decembra 2009 nadomestila Evropsko skupnost. |
| --- | --- |

(3)

Evropska unija je zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe dne 1. decembra 2009 nadomestila Evropsko skupnost.

| (4) | Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se mora Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih po tem, ko Svet sprejme ta sklep, odločiti, ali ga bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne. |
| --- | --- |

(4)

Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, se mora Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih po tem, ko Svet sprejme ta sklep, odločiti, ali ga bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne.

| (5) | Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2). Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč in se zanj ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2). Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanj ni zavezujoč in se zanj ne uporablja.

| (6) | Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3). Irska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3). Irska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zanjo ni zavezujoč in se zanjo ne uporablja.

| (7) | Dogovor je treba skleniti – |
| --- | --- |

(7)

Dogovor je treba skleniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dogovor med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (4) (v nadaljnjem besedilu: Dogovor) se odobri v imenu Unije.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen za imenovanje osebe, ki je pooblaščena za deponiranje listine o odobritvi v imenu Unije, kakor je predvideno v členu 9(4) Dogovora, da bi se izrazilo soglasje Unije o tem, da jo dogovor zavezuje in poda naslednje uradno obvestilo:

„Evropska unija je zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe dne 1. decembra 2009 nadomestila Evropsko skupnost in od tega datuma izvršuje vse pravice in obveznosti Evropske skupnosti. Zato se v besedilu Dogovora vsa sklicevanja na ‚Evropsko skupnost‘ razumejo kot sklicevanja na ‚Evropsko unijo‘.“

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 26. julija 2010

Za Svet

Predsednik

S. VANACKERE

---

(1)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

2

(3)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

3

(4)  Glej stran 4 tega Uradnega lista.

4

---

DOGOVOR

med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

EVROPSKA SKUPNOST

na eni strani, ter

ŠVICARSKA KONFEDERACIJA

(v nadaljnjem besedilu: Švica) in

KNEŽEVINA LIHTENŠTAJN

(v nadaljnjem besedilu: Lihtenštajn)

na drugi strani, SO SE –

OB UPOŠTEVANJU Sporazuma, podpisanega 26. oktobra 2004 med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Sporazum),

OB UPOŠTEVANJU Protokola, podpisanega 28. februarja 2008 med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo, Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o pristopu Kneževine Lihtenštajn k Sporazumu med Evropsko unijo, Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o pridružitvi Švicarske konfederacije k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda (v nadaljnjem besedilu: Protokol),

OB UPOŠTEVANJU skupne izjave Evropske unije, Evropske skupnosti, Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn o Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, ki je priložena zgoraj navedenemu protokolu,

OB UPOŠTEVANJU dogovora med Evropsko skupnostjo ter Republiko Islandijo in Kraljevino Norveško o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (1),

Ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska skupnost je z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) ustanovila Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Agencija). |
| --- | --- |

(1)

Evropska skupnost je z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba) ustanovila Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Agencija).

| (2) | Uredba pomeni razvoj schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma in Protokola. |
| --- | --- |

(2)

Uredba pomeni razvoj schengenskega pravnega reda v smislu Sporazuma in Protokola.

| (3) | Uredba potrjuje, da bi morale države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v celoti sodelovati pri dejavnostih Agencije, čeprav imajo omejeno glasovalno pravico. |
| --- | --- |

(3)

Uredba potrjuje, da bi morale države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, v celoti sodelovati pri dejavnostih Agencije, čeprav imajo omejeno glasovalno pravico.

| (4) | Kneževina Lihtenštajn nima zunanjih meja, za katere se uporablja Zakonik o schengenskih mejah. |
| --- | --- |

(4)

Kneževina Lihtenštajn nima zunanjih meja, za katere se uporablja Zakonik o schengenskih mejah.

| (5) | Sporazum in Protokol ne urejata podrobnosti glede pridružitve Švice in Lihtenštajna k dejavnostim novih organov, ustanovljenih v Evropski uniji v okviru nadaljnjega razvoja schengenskega pravnega reda, nekatere vidike pridružitve k Agenciji pa bi bilo treba urediti z dodatnim dogovorom med pogodbenicami Sporazuma in Protokola – |
| --- | --- |

(5)

Sporazum in Protokol ne urejata podrobnosti glede pridružitve Švice in Lihtenštajna k dejavnostim novih organov, ustanovljenih v Evropski uniji v okviru nadaljnjega razvoja schengenskega pravnega reda, nekatere vidike pridružitve k Agenciji pa bi bilo treba urediti z dodatnim dogovorom med pogodbenicami Sporazuma in Protokola –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

Člen 1

Upravni odbor

1.   Švica in Lihtenštajn sta v upravnem odboru Agencije zastopana, kot je določeno v členu 21(3) Uredbe.

2.   Švica ima glasovalno pravico:

| (a) | glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti na svojih zunanjih mejah. Predlogi za take odločitve zahtevajo glasovanje za njihovo sprejetje s strani njenega predstavnika v upravnem odboru; |
| --- | --- |

(a)

glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti na svojih zunanjih mejah. Predlogi za take odločitve zahtevajo glasovanje za njihovo sprejetje s strani njenega predstavnika v upravnem odboru;

| (b) | glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti iz člena 3 (skupne operacije in poskusni projekti na zunanjih mejah), člena 7 (upravljanje tehnične opreme), člena 8 (podpora državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah) in prvega stavka člena 9(1) (skupne operacije vrnitve) s pomočjo človeških virov in/ali opreme, ki jih zagotovi Švica; |
| --- | --- |

(b)

glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti iz člena 3 (skupne operacije in poskusni projekti na zunanjih mejah), člena 7 (upravljanje tehnične opreme), člena 8 (podpora državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah) in prvega stavka člena 9(1) (skupne operacije vrnitve) s pomočjo človeških virov in/ali opreme, ki jih zagotovi Švica;

| (c) | glede odločitev v zvezi z analizo tveganja (razvoj skupne celovite analize tveganja, splošne in posebne analize tveganja), ki neposredno zadevajo Švico, v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(c)

glede odločitev v zvezi z analizo tveganja (razvoj skupne celovite analize tveganja, splošne in posebne analize tveganja), ki neposredno zadevajo Švico, v skladu s členom 4;

| (d) | glede odločitev o dejavnostih usposabljanja v skladu s členom 5, razen oblikovanja skupnega osnovnega učnega načrta. |
| --- | --- |

(d)

glede odločitev o dejavnostih usposabljanja v skladu s členom 5, razen oblikovanja skupnega osnovnega učnega načrta.

3.   Lihtenštajn ima glasovalno pravico:

| (a) | glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti iz člena 3 (skupne operacije in poskusni projekti na zunanjih mejah), člena 7 (upravljanje tehnične opreme), člena 8 (podpora državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah) in prvega stavka člena 9(1) (skupne operacije vrnitve) s pomočjo človeških virov in/ali opreme, ki jih zagotovi Lihtenštajn; |
| --- | --- |

(a)

glede odločitev o izvajanju posebnih dejavnosti iz člena 3 (skupne operacije in poskusni projekti na zunanjih mejah), člena 7 (upravljanje tehnične opreme), člena 8 (podpora državam članicam v okoliščinah, ki zahtevajo okrepljeno tehnično in operativno pomoč na zunanjih mejah) in prvega stavka člena 9(1) (skupne operacije vrnitve) s pomočjo človeških virov in/ali opreme, ki jih zagotovi Lihtenštajn;

| (b) | glede odločitev v zvezi z analizo tveganja (razvoj skupne celovite analize tveganja, splošne in posebne analize tveganja), ki neposredno zadevajo Lihtenštajn, v skladu s členom 4; |
| --- | --- |

(b)

glede odločitev v zvezi z analizo tveganja (razvoj skupne celovite analize tveganja, splošne in posebne analize tveganja), ki neposredno zadevajo Lihtenštajn, v skladu s členom 4;

| (c) | glede odločitev o dejavnostih usposabljanja v skladu s členom 5, razen oblikovanja skupnega osnovnega učnega načrta. |
| --- | --- |

(c)

glede odločitev o dejavnostih usposabljanja v skladu s členom 5, razen oblikovanja skupnega osnovnega učnega načrta.

Člen 2

Finančni prispevek

Švica prispeva k proračunu Agencije v skladu z deležem, določenim v členu 11(3) Sporazuma.

Lihtenštajn prispeva k proračunu Agencije v skladu s členom 3 Protokola, ki se nanaša na postopek za izračun prispevka iz člena 11(3) Sporazuma.

Člen 3

Varstvo in zaupnost podatkov

1.   Za osebne podatke, ki jih Agencija posreduje organom Švice in Lihtenštajna, se uporablja Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3).

2.   Za podatke, ki jih organi Švice in Lihtenštajna posredujejo Agenciji, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (4).

3.   Švica in Lihtenštajn spoštujeta pravila o zaupnosti dokumentov, ki jih hrani Agencija, kot je določeno v poslovniku upravnega odbora.

Člen 4

Pravni status

Agencija je v skladu z zakonodajama Švice in Lihtenštajna pravna oseba ter ima v Švici in Lihtenštajnu najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznavata zakonodaji Švice in Lihtenštajna. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

Člen 5

Odgovornost

Odgovornost Agencije je urejena, kot je določeno v členu 19(1), (3) in (5) Uredbe.

Člen 6

Sodišče

1.   Švica in Lihtenštajn priznavata pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti za Agencijo, kot je določeno v členu 19(2) in (4) Uredbe.

2.   Spori v zvezi s civilno odgovornostjo se rešujejo v skladu s členom 10b(4) Uredbe, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 glede tega mehanizma ter o ureditvi nalog in pooblastil gostujočih uradnikov (5).

Člen 7

Privilegiji in imunitete

1.   Švica in Lihtenštajn uporabljata za Agencijo in njeno osebje Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, ki je naveden v Prilogi k temu dogovoru.

2.   Priloga k temu dogovoru, vključno z Dodatkom o postopku za uporabo Protokola o privilegijih in imunitetah v Švici, je sestavni del tega dogovora.

Člen 8

Osebje

1.   Švica in Lihtenštajn uporabljata pravila, ki se nanašajo na zadeve v zvezi z osebjem Agencije in so bila sprejeta v skladu s Protokolom o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

2.   Ne glede na člen 12(2)(a) Pogojev o zaposlitvi drugih uslužbencev Evropskih skupnosti lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli državljane Švice in Lihtenštajna, ki uživajo vse državljanske pravice.

3.   Državljani Švice in Lihtenštajna pa ne smejo biti imenovani na mesto izvršnega direktorja ali namestnika izvršnega direktorja Agencije.

4.   Državljani Švice in Lihtenštajna ne smejo biti izvoljeni za predsednika ali namestnika predsednika upravnega odbora.

Člen 9

Začetek veljavnosti

1.   Depozitar tega dogovora je generalni sekretar Sveta Evropske unije.

2.   Evropska skupnost, Švica in Lihtenštajn odobrijo ta dogovor v skladu s svojimi postopki.

3.   Ta dogovor začne veljati, če ga odobrita Evropska skupnost in vsaj ena od pogodbenic tega dogovora.

4.   Za vsako pogodbenico dogovora začne ta dogovor veljati prvi dan prvega meseca po deponiranju listine o odobritvi pri depozitarju.

5.   Za Lihtenštajn se ta dogovor uporablja od datuma, ko začnejo določbe iz člena 2 učinkovati v skladu s členom 10 Protokola.

Člen 10

Veljavnost in prenehanje

1.   Ta dogovor se sklene za nedoločen čas.

2.   Ta dogovor preneha veljati šest mesecev po odpovedi dogovora s strani Švice ali odpovedi z odločitvijo Sveta Evropske unije ali ko kako drugače preneha veljati v skladu s postopki iz člena 7(4), člena 10 ali člena 17 Sporazuma.

3.   Ta dogovor preneha veljati šest mesecev po odpovedi Protokola s strani Lihtenštajna ali odpovedi z odločitvijo Sveta Evropske unije ali ko kako drugače preneha veljati v skladu s postopki iz člena 3, člena 5(4) ter člena 11(1) ali člena 11(3) Protokola.

Ta dogovor in skupni izjavi, ki sta mu priloženi, so sestavljeni v enem izvirniku v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  UL L 188, 20.7.2007, str. 19.

1

(2)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

3

(4)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

4

(5)  UL L 199, 31.7.2007, str. 30.

5

PRILOGA

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti

VISOKE POGODBENICE SO SE –

OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 28 Pogodbe o ustanovitvi enotnega Sveta in enotne Komisije Evropskih skupnosti te skupnosti in Evropska investicijska banka na ozemljih držav članic uživajo privilegije in imunitete, ki jih potrebujejo za opravljanje svojih nalog –

DOGOVORILE o naslednjih določbah, ki so priloga k tej pogodbi:

POGLAVJE I

NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 1

Prostori in stavbe Skupnosti so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Skupnosti ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.

Člen 2

Arhivi Skupnosti so nedotakljivi.

Člen 3

Skupnosti, njihova sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov. Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih davkov ali davkov na promet, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Skupnosti za svoje službene potrebe izvedejo večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar pa uporaba teh ukrepov ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Skupnosti.

Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.

Člen 4

Skupnosti so oproščene vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi; tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.

Skupnosti so oproščene tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.

Člen 5

Evropska skupnost za premog in jeklo ima lahko katero koli valuto in račune v kateri koli valuti.

POGLAVJE II

SPORAZUMEVANJE IN PREPUSTNICE

Člen 6

Pri uradnem sporazumevanju in posredovanju vseh svojih dokumentov uživajo institucije Skupnosti na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.

Uradnega dopisovanja in drugega uradnega sporazumevanja institucij Skupnosti se ne sme cenzurirati.

Člen 7

1.   Članom in uslužbencem institucij Skupnosti lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo bo določil Svet, in ki jih organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Te prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Skupnosti. Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.

2.   Vendar pa se določbe člena 6 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropske skupnosti za premog in jeklo še naprej uporabljajo za člane in uslužbence institucij, ki imajo na dan začetka veljavnosti te pogodbe prepustnice iz navedenega člena, dokler se ne začnejo uporabljati določbe odstavka 1 tega člena.

POGLAVJE III

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 8

Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta, ki potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj, se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.

Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:

| (a) | enake olajšave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge; |
| --- | --- |

(a)

enake olajšave, kot jih njihove vlade podeljujejo visokim uradnikom, ko potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;

| (b) | enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi. |
| --- | --- |

(b)

enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic podeljujejo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.

Člen 9

Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.

Člen 10

Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:

| (a) | na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| (b) | na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom. |
| --- | --- |

(b)

na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.

Za člane velja imuniteta tudi medtem, ko potujejo do kraja zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.

Kadar je član zaloten pri kaznivem dejanju, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.

POGLAVJE IV

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 11

Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Skupnosti, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.

Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Skupnosti.

POGLAVJE V

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKIH SKUPNOSTI

Člen 12

Uradniki in drugi uslužbenci Skupnosti na ozemlju vsake države članice in ne glede na svoje državljanstvo:

| (a) | uživajo, ob upoštevanju določb pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Skupnosti in na pristojnost Sodišča v sporih med Skupnostmi in njihovimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije; |
| --- | --- |

(a)

uživajo, ob upoštevanju določb pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Skupnosti in na pristojnost Sodišča v sporih med Skupnostmi in njihovimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;

| (b) | so oproščeni omejitev glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev, kar velja tudi za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane; |
| --- | --- |

(b)

so oproščeni omejitev glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev, kar velja tudi za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane;

| (c) | uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij glede monetarnih ali deviznih predpisov; |
| --- | --- |

(c)

uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij glede monetarnih ali deviznih predpisov;

| (d) | imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzemajo dolžnost v zadevni državi, in jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne; |
| --- | --- |

(d)

imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzemajo dolžnost v zadevni državi, in jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne;

| (e) | imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne. |
| --- | --- |

(e)

imajo pravico uvoziti brez carine avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter ga ponovno izvoziti brez carine, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uresničujejo to pravico, šteje za potrebne.

Člen 13

Uradniki in drugi uslužbenci Skupnosti so dolžni plačevati davek v korist Skupnosti od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Skupnosti, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določi Svet na predlog Komisije.

Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačujejo Skupnosti.

Člen 14

Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Skupnosti, se za uradnike in druge uslužbence Skupnosti, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Skupnosti prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Skupnosti, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Skupnosti. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, če ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti, in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.

Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.

Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.

Člen 15

Svet na predlog Komisije soglasno določi sistem socialno-varnostnih dajatev za uradnike in druge uslužbence Skupnosti.

Člen 16

Svet na predlog Komisije in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določi kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Skupnosti, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14.

Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.

POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKIH SKUPNOSTIH

Člen 17

Država članica, na ozemlju katere imajo Skupnosti sedež, priznava predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirana pri Skupnostih, običajne diplomatske imunitete in privilegije.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 18

Uradnikom in drugim uslužbencem Skupnosti se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Skupnosti.

Vsaka institucija Skupnosti uradniku ali drugemu uslužbencu odvzame priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Skupnosti.

Člen 19

Institucije Skupnosti sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.

Člen 20

Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za člane Komisije.

Člen 21

Členi 12 do 15 in člen 18 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodnega tajnika in pomožne poročevalce Sodišča ter za člane in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o Statutu Sodišča, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.

Člen 22

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, za člane njenih organov, njene zaposlene in za predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe Protokola o statutu banke.

Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji prav tako ni nikakršnih dajatev. Od dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, se ne plačuje nikakršen davek od prometa.

Člen 23

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, za člane njenih organov in zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Od dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, se ne plačuje nikakršen davek od prometa.

Zgornje določbe se uporabljajo tudi za Evropski monetarni inštitut. Ob njegovem prenehanju delovanja ali likvidaciji ni nikakršnih dajatev.

Dodatek k prilogi

Postopek za uporabo Protokola o privilegijih in imunitetah v Švici

1.   Razširitev uporabe na Švico

Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklicevanja na „države članice“, se razume, da se ta sklicevanja enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače.

2.   Izvzetje Agencije iz posredne obdavčitve (vključno z DDV)

Blago in storitve, izvoženi iz Švice, niso predmet švicarskega davka na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njeno službeno uporabo, se v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola oprostitev plačila DDV izvrši z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).

Vračilo DDV se odobri ob predložitvi temu namenjenih švicarskih obrazcev Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Praviloma je treba zahtevke za vračilo obravnavati v treh mesecih od dneva, ko so bili vloženi skupaj s potrebnimi dokazili.

3.   Postopek za uporabo pravil, ki se nanašajo na osebje Agencije

V zvezi z drugim odstavkom člena 13 Protokola Švica v skladu z načeli svoje zakonodaje uradnike in druge uslužbence Agencije v smislu člena 2 Uredbe Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 z dne 25. marca 1969 (UL L 74, 27.3.1969, str. 1) oprosti zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplača Skupnost in za katere velja notranji davek v dobro Skupnosti.

Za uporabo člena 14 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke 1 zgoraj.

Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Skupnosti, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialne varnosti.

Sodišče Evropskih skupnosti ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem, v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 (UL L 56, 4.3.1968, str. 1) in drugih določb prava Skupnosti, ki določajo pogoje dela.

SKUPNA IZJAVA EVROPSKE SKUPNOSTI, VLADE ŠVICARSKE KONFEDERACIJE IN VLADE KNEŽEVINE LIHTENŠTAJN GLEDE DOGOVORA O PODROBNOSTIH SODELOVANJA ŠVICARSKE KONFEDERACIJE IN KNEŽEVINE LIHTENŠTAJN V EVROPSKI AGENCIJI ZA UPRAVLJANJE IN OPERATIVNO SODELOVANJE NA ZUNANJIH MEJAH DRŽAV ČLANIC EVROPSKE UNIJE

Evropska skupnost,

vlada Švicarske konfederacije

in

vlada Kneževine Lihtenštajn,

ki so sklenile dogovor o podrobnostih sodelovanja Švicarske konfederacije in Kneževine Lihtenštajn v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije v skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004,

skupno izjavljajo naslednje:

Glasovalna pravica, določena v dogovoru, je upravičena zaradi posebnih odnosov s Švico in Lihtenštajnom, ki izvirajo iz pridružitve teh držav k izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda.

Ta glasovalna pravica je posebne narave, ki je povezana s posebno naravo schengenskega sodelovanja in posebnim položajem Švice in Lihtenštajna.

Zato te pravice ni mogoče šteti za pravni ali politični precedens za vsako drugo področje sodelovanja med pogodbenicami dogovora ali za sodelovanje drugih tretjih držav v drugih agencijah Unije.

Ta glasovalna pravica se pod nobenim pogojem ne sme uresničevati v zvezi z odločitvami regulativne ali zakonodajne narave.

SKUPNA IZJAVA POGODBENIC O UPORABI DOLOČB O CIVILNI ODGOVORNOSTI

Če se v okviru Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije razporedi skupina za hitro posredovanje na mejah se glede civilne odgovornosti uporablja člen 10(4) Uredbe (ES) št. 863/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o vzpostavitvi mehanizma za ustanovitev skupin za hitro posredovanje na mejah in o spremembah Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 glede tega mehanizma ter o ureditvi nalog in pooblastil gostujočih uradnikov.

---

UREDBE

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/16

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 810/2010

z dne 15. septembra 2010

o spremembi Uredbe (EU) št. 206/2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve zdravstvenega varstva živali, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS (1), in zlasti člena 17(3)(a) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/99/ES z dne 16. decembra 2002 o predpisih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki urejajo proizvodnjo, predelavo, distribucijo in uvoz proizvodov živalskega izvora, namenjenih prehrani ljudi (2), ter zlasti uvodnega stavka člena 8, prvega pododstavka točke (1) člena 8, točke (4) člena 8, člena 9(2) in člena 9(4)(b) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/68/ES z dne 26. aprila 2004 o določitvi predpisov v zvezi z zdravstvenim varstvom živali za uvoz v Skupnost in tranzit skozi Skupnost nekaterih živih parkljarjev, o spremembi direktiv 90/426/EGS in 92/65/EGS ter razveljavitvi Direktive 72/462/EGS (3) ter zlasti prvega in drugega pododstavka člena 3(1), prvega pododstavka člena 6(1), točke (e) člena 7, člena 8, prvega pododstavka člena 10 in člena 13(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EU) št. 206/2010 (4) določa zahteve za izdajo veterinarskih spričeval za vnos nekaterih pošiljk živih živali ali svežega mesa v Unijo. Določa tudi sezname tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih je dovoljen vnos navedenih pošiljk v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EU) št. 206/2010 (4) določa zahteve za izdajo veterinarskih spričeval za vnos nekaterih pošiljk živih živali ali svežega mesa v Unijo. Določa tudi sezname tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih je dovoljen vnos navedenih pošiljk v Unijo.

| (2) | Uredba (EU) št. 206/2010 določa, da se pošiljke svežega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, v Unijo uvozijo le, če izvirajo iz tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov iz dela 1 Priloge II k navedeni uredbi, za katere v navedenem delu obstaja vzorec veterinarskega spričevala, ki ustreza zadevni pošiljki. Poleg tega morajo navedene pošiljke izpolnjevati tudi zahteve iz ustreznega veterinarskega spričevala, ki mora biti pripravljeno v skladu z vzorcem iz dela 2 navedene priloge. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) št. 206/2010 določa, da se pošiljke svežega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, v Unijo uvozijo le, če izvirajo iz tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov iz dela 1 Priloge II k navedeni uredbi, za katere v navedenem delu obstaja vzorec veterinarskega spričevala, ki ustreza zadevni pošiljki. Poleg tega morajo navedene pošiljke izpolnjevati tudi zahteve iz ustreznega veterinarskega spričevala, ki mora biti pripravljeno v skladu z vzorcem iz dela 2 navedene priloge.

| (3) | Uredba (EU) št. 206/2010 določa tudi, da se pošiljke nekaterih vrst čebel vnesejo v Unijo le iz tretjih držav ali njihovih ozemelj iz dela 1 Priloge II k navedeni uredbi, v katerih je prisotnost malega panjskega hrošča (Aethina tumida) na celotnem ozemlju tretje države ali zadevnem ozemlju obvezno prijavljiva. Vendar se lahko pošiljke čebel vnesejo v Unijo iz dela tretje države ali njenega ozemlja iz navedenega dela 1, ki je geografsko in epidemiološko ločen del tretje države ali ozemlja ter je naveden v tretjem stolpcu preglednice v oddelku 1 dela 1 Priloge IV. V navedenem stolpcu je trenutno Zvezna država Havaji. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (EU) št. 206/2010 določa tudi, da se pošiljke nekaterih vrst čebel vnesejo v Unijo le iz tretjih držav ali njihovih ozemelj iz dela 1 Priloge II k navedeni uredbi, v katerih je prisotnost malega panjskega hrošča (Aethina tumida) na celotnem ozemlju tretje države ali zadevnem ozemlju obvezno prijavljiva. Vendar se lahko pošiljke čebel vnesejo v Unijo iz dela tretje države ali njenega ozemlja iz navedenega dela 1, ki je geografsko in epidemiološko ločen del tretje države ali ozemlja ter je naveden v tretjem stolpcu preglednice v oddelku 1 dela 1 Priloge IV. V navedenem stolpcu je trenutno Zvezna država Havaji.

| (4) | Uredba (EU) št. 206/2010 je določila prehodno obdobje do 30. junija 2010, v katerem se lahko pošiljke živih živali in svežega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, ki jih spremljajo veterinarska spričevala, izdana v skladu z veljavnimi pravili pred začetkom veljavnosti navedene uredbe, še naprej vnašajo v Unijo. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (EU) št. 206/2010 je določila prehodno obdobje do 30. junija 2010, v katerem se lahko pošiljke živih živali in svežega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, ki jih spremljajo veterinarska spričevala, izdana v skladu z veljavnimi pravili pred začetkom veljavnosti navedene uredbe, še naprej vnašajo v Unijo.

| (5) | Zaradi nekaterih napak pri prenosu v objavljeni različici Uredbe (EU) št. 206/2010, zlasti v vzorcih veterinarskih spričeval iz prilog k navedeni uredbi, je bila navedena uredba ponovno objavljena v Uradnem listu
   (5). Prehodno obdobje iz Uredbe (EU) št. 206/2010 je zato treba podaljšati, da se upošteva obdobje med prvotno objavo navedene uredbe in ponovno objavo popravljene različice. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi nekaterih napak pri prenosu v objavljeni različici Uredbe (EU) št. 206/2010, zlasti v vzorcih veterinarskih spričeval iz prilog k navedeni uredbi, je bila navedena uredba ponovno objavljena v Uradnem listu
   (5). Prehodno obdobje iz Uredbe (EU) št. 206/2010 je zato treba podaljšati, da se upošteva obdobje med prvotno objavo navedene uredbe in ponovno objavo popravljene različice.

| (6) | Argentina je zahtevala odobritev izvoza v Unijo izkoščenega in zorjenega mesa divje srnjadi z območja, prostega slinavke in parkljevke zaradi cepljenja, ki ga je odobrila EU (AR-1). Navedena tretja država je v podporo svoji zahtevi predložila tudi zadostna jamstva glede zdravstvenega varstva živali. Vzorec veterinarskega spričevala RUW je zato treba navesti v stolpcu 4 preglednice v delu 1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 206/2010 za del ozemlja Argentine, ki je v drugem stolpcu navedenega dela označen z AR-1. |
| --- | --- |

(6)

Argentina je zahtevala odobritev izvoza v Unijo izkoščenega in zorjenega mesa divje srnjadi z območja, prostega slinavke in parkljevke zaradi cepljenja, ki ga je odobrila EU (AR-1). Navedena tretja država je v podporo svoji zahtevi predložila tudi zadostna jamstva glede zdravstvenega varstva živali. Vzorec veterinarskega spričevala RUW je zato treba navesti v stolpcu 4 preglednice v delu 1 Priloge II k Uredbi (EU) št. 206/2010 za del ozemlja Argentine, ki je v drugem stolpcu navedenega dela označen z AR-1.

| (7) | Če se upoštevajo pravila EU v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in zlasti, da se s primernim sistemom identifikacije in sledljivosti živali lahko za govedo, koze in ovce iz zbirnih centrov, vključno s trgi, jamči enak zdravstveni status, lahko navedene živali, namenjene za zakol za proizvodnjo svežega mesa za izvoz v Unijo, izvirajo iz enega od zbirnih centrov in se pošljejo neposredno v odobreno klavnico. Sistem identifikacije in sledljivosti živali v Namibiji je pokazal, da imajo živali v takšnih zbirnih centrih enak zdravstveni status glede izvoznih zahtev za EU in lahko izpolnijo posebna jamstva (J), ki so navedena v ustreznem stolpcu v delu 1 Priloge II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Če se upoštevajo pravila EU v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in zlasti, da se s primernim sistemom identifikacije in sledljivosti živali lahko za govedo, koze in ovce iz zbirnih centrov, vključno s trgi, jamči enak zdravstveni status, lahko navedene živali, namenjene za zakol za proizvodnjo svežega mesa za izvoz v Unijo, izvirajo iz enega od zbirnih centrov in se pošljejo neposredno v odobreno klavnico. Sistem identifikacije in sledljivosti živali v Namibiji je pokazal, da imajo živali v takšnih zbirnih centrih enak zdravstveni status glede izvoznih zahtev za EU in lahko izpolnijo posebna jamstva (J), ki so navedena v ustreznem stolpcu v delu 1 Priloge II k tej uredbi.

| (8) | Združene države Amerike so 5. maja 2010 Komisijo obvestile o izbruhih malega panjskega hrošča v delih Združene države Havaji. Vnos pošiljk čebel iz navedene zvezne države lahko resno ogrozi populacije čebel v Uniji. Zato je treba navedbo Zvezne države Havaji v tretjem stolpcu preglednice v oddelku 1 dela 1 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 206/2010 začasno preklicati od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(8)

Združene države Amerike so 5. maja 2010 Komisijo obvestile o izbruhih malega panjskega hrošča v delih Združene države Havaji. Vnos pošiljk čebel iz navedene zvezne države lahko resno ogrozi populacije čebel v Uniji. Zato je treba navedbo Zvezne države Havaji v tretjem stolpcu preglednice v oddelku 1 dela 1 Priloge IV k Uredbi (EU) št. 206/2010 začasno preklicati od navedenega datuma.

| (9) | Uredbo (EU) št. 206/2010 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (EU) št. 206/2010 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Treba je določiti prehodno obdobje, da se državam članicam in industriji omogoči dovolj časa, da sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev z zahtevami iz Uredbe (EU) št. 206/2010, kakor jo spreminja ta uredba, ne da bi to oviralo trgovino. |
| --- | --- |

(10)

Treba je določiti prehodno obdobje, da se državam članicam in industriji omogoči dovolj časa, da sprejmejo potrebne ukrepe za uskladitev z zahtevami iz Uredbe (EU) št. 206/2010, kakor jo spreminja ta uredba, ne da bi to oviralo trgovino.

| (11) | Ta uredba mora učinkovati retroaktivno, da se prepreči kakršno koli nepotrebno oviranje trgovine zaradi nedavne objave popravka, ki se zlasti nanaša na veterinarska spričevala. |
| --- | --- |

(11)

Ta uredba mora učinkovati retroaktivno, da se prepreči kakršno koli nepotrebno oviranje trgovine zaradi nedavne objave popravka, ki se zlasti nanaša na veterinarska spričevala.

| (12) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) št. 206/2010 se spremeni:

| (1) | Besedilo člena 19 se nadomesti z naslednjim:
  „V prehodnem obdobju do 31. maja 2011 se lahko pošiljke živih živali, razen čebel iz Zvezne države Havaji, in svežega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, za katere so bila v skladu z odločbama 79/542/EGS in 2003/881/ES pred 30. novembrom 2010 izdana veterinarska spričevala, še naprej vnašajo v Unijo.“ |
| --- | --- |

(1)

Besedilo člena 19 se nadomesti z naslednjim:

„V prehodnem obdobju do 31. maja 2011 se lahko pošiljke živih živali, razen čebel iz Zvezne države Havaji, in svežega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, za katere so bila v skladu z odločbama 79/542/EGS in 2003/881/ES pred 30. novembrom 2010 izdana veterinarska spričevala, še naprej vnašajo v Unijo.“

| (2) | Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

| (3) | V oddelku 1 dela 1 Priloge IV se preglednica nadomesti z naslednjim:







  „Država/ozemlje | Oznaka dela države / ozemlja | Opis dela države/ozemlja |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Združene države | US-A | Zvezna država Havaji (6) |

(3)

V oddelku 1 dela 1 Priloge IV se preglednica nadomesti z naslednjim:

„Država/ozemlje

Oznaka dela države / ozemlja

Opis dela države/ozemlja

US – Združene države

US-A

Zvezna država Havaji (6)

Člen 2

V prehodnem obdobju se lahko pošiljke svežega mesa, namenjenega za prehrano ljudi, za katere so bila pred 30. novembrom 2010 izdana ustrezna veterinarska spričevala v skladu z vzorcema BOV in OVI iz dela 2 Priloge II k Uredbi (EU) št. 206/2010 pred spremembami iz člena 1(2) te uredbe, še naprej vnašajo v Unijo do 31. maja 2011.

Člen 3

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54.

1

(2)  UL L 18, 23.1.2003, str. 11.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 321.

3

(4)  UL L 73, 20.3.2010, str. 1.

4

(5)  UL L 146, 11.6.2010, str. 1.

5

(6)  Začasno preklicano od 5. maja 2010.“

6

---

PRILOGA

Priloga II se spremeni:

| (1) | Del 1 se nadomesti z naslednjim:
  „DEL 1

  Seznam tretjih držav, njihovih ozemelj in delov
   (1)













  Oznaka ISO in ime tretje države | Oznaka ozemlja | Opis tretje države, njenega ozemlja ali dela | Veterinarsko spričevalo | Posebni pogoji | Končni datum (2) | Začetni datum (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzorci | PJ |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albanija | AL-0 | celotno ozemlje države | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | celotno ozemlje države | EQU | | | | |
| AR-1 | province: | Buenos Aires, |

(1)

Del 1 se nadomesti z naslednjim:

„DEL 1

Seznam tretjih držav, njihovih ozemelj in delov
   (1)

Oznaka ISO in ime tretje države

Oznaka ozemlja

Opis tretje države, njenega ozemlja ali dela

Veterinarsko spričevalo

Posebni pogoji

Končni datum (2)

Začetni datum (3)

Vzorci

PJ

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albanija

AL-0

celotno ozemlje države

—

AR – Argentina

AR-0

celotno ozemlje države

EQU

AR-1

province:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (razen departmajev Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme in San Luís del Palmar), |
| --- | --- |

Corrientes (razen departmajev Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme in San Luís del Palmar),

| | Entre Ríos, |
| --- | --- |

Entre Ríos,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | del Neuquéna (razen ozemlja, vključenega v AR-4), |
| --- | --- |

del Neuquéna (razen ozemlja, vključenega v AR-4),

| | del Ría Negra (razen ozemlja, vključenega v AR-4), |
| --- | --- |

del Ría Negra (razen ozemlja, vključenega v AR-4),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco, Formosa, Jujuy in Salta, razen varovalnega pasu 25 km od meje z Bolivijo in Paragvajem, ki se razteza od okraja Santa Catalina v provinci Jujuy do okraja Laishi v provinci Formosa |
| --- | --- |

Chaco, Formosa, Jujuy in Salta, razen varovalnega pasu 25 km od meje z Bolivijo in Paragvajem, ki se razteza od okraja Santa Catalina v provinci Jujuy do okraja Laishi v provinci Formosa

BOV

A

1

18. marca 2005

RUF

A

1

1. decembra 2007

RUW

A

1

1. avgusta 2010

AR-2

Chubut, Santa Cruz in Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

1. marca 2002

AR-3

Corrientes: departmaji Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme in San Luís del Palmar

BOV, RUF

A

1

1. decembra 2007

AR-4

del Ría Negra (razen: območje v Avellanedi, severno od pokrajinske ceste 7 in vzhodno od pokrajinske ceste 250, območje v Conesi, vzhodno od pokrajinske ceste 2, območje v El Cuyu, severno od pokrajinske ceste 7 od križišča s pokrajinsko cesto 66 do meje z departmajem Avellaneda, in območje v San Antoniu, vzhodno od pokrajinskih cest 250 in 2),

del Neuquéna (razen območja v Confluencii, vzhodno od pokrajinske ceste 17, in območja v Picun Leufúju, vzhodno od pokrajinske ceste 17)

BOV, OVI, RUW, RUF

1. avgusta 2008

AU – Avstralija

AU-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosna in Hercegovina |
| --- | --- |

BA –

Bosna in Hercegovina

BA-0

celotno ozemlje države

—

BH – Bahrajn

BH-0

celotno ozemlje države

—

BR – Brazilija

BR-0

celotno ozemlje države

EQU

BR-1

| | Zvezna država Minas Gerais, |
| --- | --- |

Zvezna država Minas Gerais,

| | Zvezna država Espíritu Santo, |
| --- | --- |

Zvezna država Espíritu Santo,

| | Zvezna država Goias, |
| --- | --- |

Zvezna država Goias,

| | Zvezna država Mato Grosso, |
| --- | --- |

Zvezna država Mato Grosso,

| | Zvezni državi Rio Grande do Sul in Mato Grosso do Sul (razen določenega območja visokega nadzora 15 km od zunanjih meja v občinah Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã in Mundo Novo ter določenega območja visokega nadzora v občinah Corumbá in Ladário) |
| --- | --- |

Zvezni državi Rio Grande do Sul in Mato Grosso do Sul (razen določenega območja visokega nadzora 15 km od zunanjih meja v občinah Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã in Mundo Novo ter določenega območja visokega nadzora v občinah Corumbá in Ladário)

BOV

A in H

1

1. decembra 2008

BR-2

Zvezna država Santa Catarina

BOV

A in H

1

31. januarja 2008

BR-3

Zvezni državi Parana in São Paulo

BOV

A in H

1

1. avgusta 2008

BW – Bocvana

BW-0

celotno ozemlje države

EQU, EQW

BW-1

območja z boleznimi pod veterinarskim nadzorom št. 3c, 4b, 5, 6, 8, 9 in 18

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

1. decembra 2007

BW-2

območja z boleznimi pod veterinarskim nadzorom št. 10, 11, 13 in 14

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

7. marca 2002

BW-3

območje pod veterinarskim nadzorom št. 12

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

20. oktobra 2008

20. januarja 2009

BY – Belorusija

BY-0

celotno ozemlje države

—

BZ – Belize

BZ-0

celotno ozemlje države

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW RUF, RUW,

G

CH – Švica

CH-0

celotno ozemlje države

*

CL – Čile

CL-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Kitajska

CN-0

celotno ozemlje države

—

CO – Kolumbija

CO-0

celotno ozemlje države

EQU

CR – Kostarika

CR-0

celotno ozemlje države

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

celotno ozemlje države

BOV, EQU

DZ – Alžirija

DZ-0

celotno ozemlje države

—

ET – Etiopija

ET-0

celotno ozemlje države

—

| FK – | Falklandski otoki |
| --- | --- |

FK –

Falklandski otoki

FK-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, EQU

GL – Grenlandija

GL-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Gvatemala

GT-0

celotno ozemlje države

BOV, EQU

HK – Hongkong

HK-0

celotno ozemlje države

—

HN – Honduras

HN-0

celotno ozemlje države

BOV, EQU

HR – Hrvaška

HR-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izrael

IL-0

celotno ozemlje države

—

IN – Indija

IN-0

celotno ozemlje države

—

IS – Islandija

IS-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenija

KE-0

celotno ozemlje države

—

MA – Maroko

MA-0

celotno ozemlje države

EQU

ME – Črna gora

ME-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskar

MG-0

celotno ozemlje države

—

| MK – | Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (4) |
| --- | --- |

MK –

Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (4)

MK-0

celotno ozemlje države

OVI, EQU

MU – Mauritius

MU-0

celotno ozemlje države

—

MX – Mehika

MX-0

celotno ozemlje države

BOV, EQU

NA – Namibija

NA-0

celotno ozemlje države

EQU, EQW

NA-1

južno od obrambne črte, ki se razteza od točke Palgrave na zahodu do Gam na vzhodu

BOV, OVI, RUF, RUW

F in J

1

| NC – | Nova Kaledonija |
| --- | --- |

NC –

Nova Kaledonija

NC-0

celotno ozemlje države

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragva

NI-0

celotno ozemlje države

—

NZ – Nova Zelandija

NZ-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

celotno ozemlje države

BOV, EQU

PY – Paragvaj

PY-0

celotno ozemlje države

EQU

PY-1

celotno ozemlje države, razen določenega območja visokega nadzora 15 km od zunanjih meja

BOV

A

1

1. avgusta 2008

RS – Srbija (5)

RS-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, EQU

RU – Rusija

RU-0

celotno ozemlje države

—

RU-1

Murmanska oblast, avtonomno okrožje Jamalo-Nenec

RUF

SV – Salvador

SV-0

celotno ozemlje države

—

SZ – Svazi

SZ-0

celotno ozemlje države

EQU, EQW

SZ-1

območje, zahodno od ograj „rdeče črte“, ki se razteza severno od reke Usutu do meje z Južno Afriko, zahodno od Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

območja, kjer se izvaja veterinarski nadzor nad slinavko in parkljevko ter cepljenje živali proti tema boleznima, so zakonsko opredeljena v skladu s pravnim obvestilom št. 51 iz leta 2001

BOV, RUF, RUW

F

1

4. avgusta 2003

TH – Tajska

TH-0

celotno ozemlje države

—

TN – Tunizija

TN-0

celotno ozemlje države

—

TR – Turčija

TR-0

celotno ozemlje države

—

TR-1

province Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat in Kirikkale

EQU

UA – Ukrajina

UA-0

celotno ozemlje države

—

| US – | Združene države |
| --- | --- |

US –

Združene države

US-0

celotno ozemlje države

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Urugvaj

UY-0

celotno ozemlje države

EQU

BOV

A

1

1. novembra 2001

OVI

A

1

ZA – Južna Afrika

ZA-0

celotno ozemlje države

EQU, EQW

ZA-1

celotno ozemlje države, razen:

| — | dela območja, kjer se izvaja nadzor nad slinavko in parkljevko, v veterinarski regiji Mpumalanga in severnih provincah, v okraju Ingwavuma v veterinarski regiji Natal in obmejnem območju z Bocvano, vzhodno od 28. vzporednika, in |
| --- | --- |

—

dela območja, kjer se izvaja nadzor nad slinavko in parkljevko, v veterinarski regiji Mpumalanga in severnih provincah, v okraju Ingwavuma v veterinarski regiji Natal in obmejnem območju z Bocvano, vzhodno od 28. vzporednika, in

| — | okraja Camperdown v provinci KwaZuluNatal |
| --- | --- |

—

okraja Camperdown v provinci KwaZuluNatal

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabve

ZW-0

celotno ozemlje države

—

| * | Zahteve kot v skladu s sporazumom med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 114, 30.4.2002, str. 132). |
| --- | --- |

*

Zahteve kot v skladu s sporazumom med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 114, 30.4.2002, str. 132).

| — | Spričevala niso določena in uvoz svežega mesa je prepovedan (razen za vrste, ki so navedene v vrstici, ki se nanaša na celotno območje države). |
| --- | --- |

—

Spričevala niso določena in uvoz svežega mesa je prepovedan (razen za vrste, ki so navedene v vrstici, ki se nanaša na celotno območje države).

‚1‘ Omejitve pri kategorijah:

Vnos v Unijo se ne odobri za drobovino, razen trebušne prepone in žvekalnih mišic pri govedu.“

| (2) | Del 2 se spremeni:






  (a) | uvodni seznam se nadomesti z naslednjim:
  „DEL 2

  Vzorci veterinarskih spričeval


  Vzorci:








  ‚BOV‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, vključno z mletim mesom, domačega goveda (vključno z vrstami bizonov (Bison) in bivolov (Bubalus) ter njihovimi križanci); |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ‚OVI‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, vključno z mletim mesom, domačih ovc (Ovis aries) in domačih koz (Capra hircus); |
| ‚POR‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, vključno z mletim mesom, domačih prašičev (Sus scrofa); |
| ‚EQU‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen mletega mesa, domačih enoprstih kopitarjev (konja (Equus caballus), osla (Equus asinus), in njunih križancev); |
| ‚RUF‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, gojenih nedomačih živali iz reda Artiodactyla (razen goveda (vključno z vrstami bizonov (Bison) in bivolov (Bubalus) ter njihovimi križanci), ovc (Ovis aries), koz (Capra hircus), prašičev (Suidae), in pekarjev (Tayassuidae)) ter družin nosorogov (Rhinocerotidae) in slonov (Elephantidae); |
| ‚RUW‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, divjih nedomačih živali iz reda Artiodactyla (razen goveda (vključno z vrstami bizonov (Bison) in bivolov (Bubalus) ter njihovimi križanci), ovc (Ovis aries), koz (Capra hircus), prašičev (Suidae), in pekarjev (Tayassuidae)) ter družin nosorogov (Rhinocerotidae) in slonov (Elephantidae); |
| ‚SUF‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, gojenih nedomačih živali iz družine prašičev (Suidae), pekarjev (Tayassuidae) ali tapirjev (Tapiridae); |
| ‚SUW‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, divjih nedomačih živali iz družine prašičev (Suidae), pekarjev (Tayassuidae) ali tapirjev (Tapiridae); |
| ‚EQW‘ | : | vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, divjih enoprstih kopitarjev iz podroda zeber (Hippotigris). |

(2)

Del 2 se spremeni:

(a)

uvodni seznam se nadomesti z naslednjim:

„DEL 2

Vzorci veterinarskih spričeval

Vzorci:

‚BOV‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, vključno z mletim mesom, domačega goveda (vključno z vrstami bizonov (Bison) in bivolov (Bubalus) ter njihovimi križanci);

‚OVI‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, vključno z mletim mesom, domačih ovc (Ovis aries) in domačih koz (Capra hircus);

‚POR‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, vključno z mletim mesom, domačih prašičev (Sus scrofa);

‚EQU‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen mletega mesa, domačih enoprstih kopitarjev (konja (Equus caballus), osla (Equus asinus), in njunih križancev);

‚RUF‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, gojenih nedomačih živali iz reda Artiodactyla (razen goveda (vključno z vrstami bizonov (Bison) in bivolov (Bubalus) ter njihovimi križanci), ovc (Ovis aries), koz (Capra hircus), prašičev (Suidae), in pekarjev (Tayassuidae)) ter družin nosorogov (Rhinocerotidae) in slonov (Elephantidae);

‚RUW‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, divjih nedomačih živali iz reda Artiodactyla (razen goveda (vključno z vrstami bizonov (Bison) in bivolov (Bubalus) ter njihovimi križanci), ovc (Ovis aries), koz (Capra hircus), prašičev (Suidae), in pekarjev (Tayassuidae)) ter družin nosorogov (Rhinocerotidae) in slonov (Elephantidae);

‚SUF‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, gojenih nedomačih živali iz družine prašičev (Suidae), pekarjev (Tayassuidae) ali tapirjev (Tapiridae);

‚SUW‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, divjih nedomačih živali iz družine prašičev (Suidae), pekarjev (Tayassuidae) ali tapirjev (Tapiridae);

‚EQW‘

:

vzorec veterinarskega spričevala za sveže meso, razen drobovine in mletega mesa, divjih enoprstih kopitarjev iz podroda zeber (Hippotigris).

PJ (Posebna jamstva)

| ‚A‘ | : | jamstva glede zorenja, merjenja pH in izkoščevanja svežega mesa, razen drobovine, certificiranega v skladu z vzorci veterinarskih spričeval BOV (točka II.2.6.), OVI (točka II.2.6.), RUF (točka II.2.7.) in RUW (točka II.2.4.). |
| --- | --- | --- |
| ‚C‘ | : | jamstva glede laboratorijskih testov na klasično prašičjo kugo na trupih, iz katerih je bilo pridobljeno sveže meso, certificirano v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala SUW (točka II.2.3 B). |
| ‚D‘ | : | jamstva glede hranjenja s pomijami na gospodarstvih izvora živali, iz katerih je bilo pridobljeno sveže meso, certificirano v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala POR (točka II.2.3 d). |
| ‚E‘ | : | jamstva glede testov na tuberkulozo na živalih, iz katerih je bilo pridobljeno sveže meso, certificirano v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala BOV (točka II.2.4 d). |
| ‚F‘ | : | jamstva glede zorenja in izkoščevanja svežega mesa, razen drobovine, certificiranega v skladu z vzorci veterinarskih spričeval BOV (točka II.2.6.), OVI (točka II.2.6.), RUF (točka II.2.6.) in RUW (točka II.2.7.). |
| ‚G‘ | : | jamstva glede 1 – izločitve drobovine in hrbtenjače; in 2 – testiranja in izvora jelenov (Cervidae) v zvezi z boleznijo kroničnega hiranja iz vzorcev veterinarskih spričeval RUF (točka II.1.7.) in RUW (točka II.1.8.). |
| ‚H‘ | : | posebna jamstva, zahtevana za Brazilijo glede programov cepljenja. Ker pa zvezna država Santa Catarina v Braziliji ne izvaja cepljenja proti slinavki in parkljevki, se sklicevanje na program cepljenja ne uporablja za meso živali, ki izvirajo iz navedene zvezne države in so bile v njej zaklane. |
| ‚J‘ | : | jamstva glede premika goveda, ovc in koz z gospodarstev v klavnico, ki omogočajo, da pred prevozom neposredno za zakol potujejo prek zbirnega centra (vključno s trgi).“ |

‚A‘

:

jamstva glede zorenja, merjenja pH in izkoščevanja svežega mesa, razen drobovine, certificiranega v skladu z vzorci veterinarskih spričeval BOV (točka II.2.6.), OVI (točka II.2.6.), RUF (točka II.2.7.) in RUW (točka II.2.4.).

‚C‘

:

jamstva glede laboratorijskih testov na klasično prašičjo kugo na trupih, iz katerih je bilo pridobljeno sveže meso, certificirano v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala SUW (točka II.2.3 B).

‚D‘

:

jamstva glede hranjenja s pomijami na gospodarstvih izvora živali, iz katerih je bilo pridobljeno sveže meso, certificirano v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala POR (točka II.2.3 d).

‚E‘

:

jamstva glede testov na tuberkulozo na živalih, iz katerih je bilo pridobljeno sveže meso, certificirano v skladu z vzorcem veterinarskega spričevala BOV (točka II.2.4 d).

‚F‘

:

jamstva glede zorenja in izkoščevanja svežega mesa, razen drobovine, certificiranega v skladu z vzorci veterinarskih spričeval BOV (točka II.2.6.), OVI (točka II.2.6.), RUF (točka II.2.6.) in RUW (točka II.2.7.).

‚G‘

:

jamstva glede 1 – izločitve drobovine in hrbtenjače; in 2 – testiranja in izvora jelenov (Cervidae) v zvezi z boleznijo kroničnega hiranja iz vzorcev veterinarskih spričeval RUF (točka II.1.7.) in RUW (točka II.1.8.).

‚H‘

:

posebna jamstva, zahtevana za Brazilijo glede programov cepljenja. Ker pa zvezna država Santa Catarina v Braziliji ne izvaja cepljenja proti slinavki in parkljevki, se sklicevanje na program cepljenja ne uporablja za meso živali, ki izvirajo iz navedene zvezne države in so bile v njej zaklane.

‚J‘

:

jamstva glede premika goveda, ovc in koz z gospodarstev v klavnico, ki omogočajo, da pred prevozom neposredno za zakol potujejo prek zbirnega centra (vključno s trgi).“

| (b) | „Vzorec BOV“ se nadomesti z naslednjim:
  „Vzorec BOV |
| --- | --- |

(b)

„Vzorec BOV“ se nadomesti z naslednjim:

„Vzorec BOV

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| (c) | „Vzorec OVI“ se nadomesti z naslednjim:
  „Vzorec OVI |
| --- | --- |

(c)

„Vzorec OVI“ se nadomesti z naslednjim:

„Vzorec OVI

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Brez poseganja v posebne zahteve v zvezi z izdajo spričeval, ki so določene v sporazumih med Unijo in tretjimi državami.

(2)  Meso živali, zaklanih na datum iz stolpca 7 ali pred njim, se lahko uvozi v Unijo do 90 dni po navedenem datumu. Vendar se lahko pošiljke na plovilih na odprtem morju, za katere je bilo spričevalo izdano pred datumom iz stolpca 7, uvozijo v Unijo do 40 dni po navedenem datumu. (Če v stolpcu 7 ni datuma, pomeni, da ni časovne omejitve.)

(3)  Samo meso živali, zaklanih na datum iz stolpca 8 ali po njem, se lahko uvozi v Unijo. Če v stolpcu 8 ni datuma, pomeni, da ni časovne omejitve.

(4)  Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija; začasna oznaka, ki na noben način ne vpliva na dokončno poimenovanje te države, ki bo sprejeto po koncu pogajanj, ki trenutno na to temo potekajo v Združenih narodih.

(5)  Brez Kosova, ki je trenutno pod mednarodno upravo v skladu z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

| * | Zahteve kot v skladu s sporazumom med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 114, 30.4.2002, str. 132). |
| --- | --- |

*

Zahteve kot v skladu s sporazumom med Skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 114, 30.4.2002, str. 132).

| — | Spričevala niso določena in uvoz svežega mesa je prepovedan (razen za vrste, ki so navedene v vrstici, ki se nanaša na celotno območje države). |
| --- | --- |

—

Spričevala niso določena in uvoz svežega mesa je prepovedan (razen za vrste, ki so navedene v vrstici, ki se nanaša na celotno območje države).

‚1‘ Omejitve pri kategorijah:

Vnos v Unijo se ne odobri za drobovino, razen trebušne prepone in žvekalnih mišic pri govedu.“

---

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/37

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 811/2010

z dne 15. septembra 2010

o evidentiranju uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ob uporabi člena 24(5) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti člena 16(4) in člena 24(5) Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je prejela zahtevek na podlagi člena 24(5) osnovne uredbe za evidentiranje uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je prejela zahtevek na podlagi člena 24(5) osnovne uredbe za evidentiranje uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

A.   ZADEVNI IZDELEK

| (2) | Izdelek, ki ga to evidentiranje zadeva, zajema modeme za brezžično prostrano omrežje (WWAN) z radijsko anteno in podatkovno povezljivostjo prek internetnega protokola (IP) za računalniške naprave, vključno z usmerjevalniki Wi-Fi z modemom WWAN (usmerjevalniki WWAN/Wi-Fi), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščene v oznaki KN ex 8471 80 00 in ex 8517 62 00. |
| --- | --- |

(2)

Izdelek, ki ga to evidentiranje zadeva, zajema modeme za brezžično prostrano omrežje (WWAN) z radijsko anteno in podatkovno povezljivostjo prek internetnega protokola (IP) za računalniške naprave, vključno z usmerjevalniki Wi-Fi z modemom WWAN (usmerjevalniki WWAN/Wi-Fi), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščene v oznaki KN ex 8471 80 00 in ex 8517 62 00.

B.   ZAHTEVEK

| (3) | Po prejemu pritožbe, ki jo je vložila družba Option NV (v nadaljnjem besedilu: vložnik), je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, zato je na podlagi člena 10 osnovne uredbe z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protisubvencijskega postopka glede uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(3)

Po prejemu pritožbe, ki jo je vložila družba Option NV (v nadaljnjem besedilu: vložnik), je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek postopka, zato je na podlagi člena 10 osnovne uredbe z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protisubvencijskega postopka glede uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

| (4) | Glede na izhodišče za vložitev pritožbe je vložnik edini proizvajalec zadevnega izdelka v Evropski uniji in predstavlja 100 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(4)

Glede na izhodišče za vložitev pritožbe je vložnik edini proizvajalec zadevnega izdelka v Evropski uniji in predstavlja 100 % celotne proizvodnje Unije.

| (5) | V zvezi z obstojem domnevnega subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je pritožnik Evropski komisiji predložil dokaze o nekaterih subvencijskih programih, ki zadevajo preferenčna posojila, preferenčno stopnjo davkov na prihodek, ugodnosti poslovalnic na območjih proste trgovine, programe za posredne davke in uvozne tarife, programe za dodelitev nepovratnih sredstev, zagotavljanje blaga in storitev s strani vlade po preferenčni stopnji ter preferenčne politike na ravni lokalne uprave. |
| --- | --- |

(5)

V zvezi z obstojem domnevnega subvencioniranja, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je pritožnik Evropski komisiji predložil dokaze o nekaterih subvencijskih programih, ki zadevajo preferenčna posojila, preferenčno stopnjo davkov na prihodek, ugodnosti poslovalnic na območjih proste trgovine, programe za posredne davke in uvozne tarife, programe za dodelitev nepovratnih sredstev, zagotavljanje blaga in storitev s strani vlade po preferenčni stopnji ter preferenčne politike na ravni lokalne uprave.

| (6) | Vložnik tudi zahteva, da se uvede evidentiranje uvoza zadevnih izdelkov na podlagi člena 24(5) osnovne uredbe, tako da se ukrepi lahko pozneje uporabijo za navedeni uvoz od datuma takega evidentiranja. |
| --- | --- |

(6)

Vložnik tudi zahteva, da se uvede evidentiranje uvoza zadevnih izdelkov na podlagi člena 24(5) osnovne uredbe, tako da se ukrepi lahko pozneje uporabijo za navedeni uvoz od datuma takega evidentiranja.

C.   RAZLOGI ZA EVIDENTIRANJE

| (7) | V skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasnih ukrepov ni dovoljeno uvesti prej kot v 60 dneh po začetku postopka. Vendar se v skladu s členom 16(4) osnovne uredbe dokončna izravnalna dajatev lahko obračuna za izdelke, uvožene za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka uporabe začasnih ukrepov, če so izpolnjeni pogoji iz navedenega odstavka in je uvoz evidentiran v skladu s členom 24(5). Komisija lahko v skladu s členom 24(5) osnovne uredbe po posvetovanju s svetovalnim odborom carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza, ki se nato lahko uporabijo proti navedenemu uvozu od datuma takega evidentiranja. Uvoz se lahko evidentira na podlagi zahtevka industrije Unije z zadostnimi dokazi, ki upravičujejo tak ukrep. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 12(1) osnovne uredbe začasnih ukrepov ni dovoljeno uvesti prej kot v 60 dneh po začetku postopka. Vendar se v skladu s členom 16(4) osnovne uredbe dokončna izravnalna dajatev lahko obračuna za izdelke, uvožene za potrošnjo največ 90 dni pred datumom začetka uporabe začasnih ukrepov, če so izpolnjeni pogoji iz navedenega odstavka in je uvoz evidentiran v skladu s členom 24(5). Komisija lahko v skladu s členom 24(5) osnovne uredbe po posvetovanju s svetovalnim odborom carinskim organom naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza, ki se nato lahko uporabijo proti navedenemu uvozu od datuma takega evidentiranja. Uvoz se lahko evidentira na podlagi zahtevka industrije Unije z zadostnimi dokazi, ki upravičujejo tak ukrep.

| (8) | Zahtevek vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo evidentiranje. |
| --- | --- |

(8)

Zahtevek vsebuje zadostne dokaze, ki upravičujejo evidentiranje.

| (9) | Domnevne subvencije med drugim vključujejo programe za davek na prihodek (npr. oprostitve davka na prihodek ali znižanja v okviru programa, po katerem družbe prvi dve leti od ustanovitve ne plačujejo davka, naslednja tri leta pa le po polovični davčni stopnji, znižanja davka na prihodek za industrije na področju visokih ali novih tehnologij, davčne odbitke za družbe v domači lasti, ki nabavljajo doma proizvedeno opremo), posredni davek in programe uvoznih tarif (npr. davek na dodano vrednost (DDV) in tarifne oprostitve na uvoženo opremo), preferenčne sheme posojil (npr. posojila, vključno s financiranjem izvoza državnih komercialnih bank in državnih bank), programe za dodelitev nepovratnih sredstev (npr. Razvojni sklad za elektroniko in informacijsko industrijo (IT – sklad), državni projektni sklad za modernizacijo ključnih tehnologij, nagrade za posebno prepoznavnost blagovnih znamk, zagotavljanje blaga in storitev s strani vlade za manj kot ustrezno nadomestilo (npr. zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča), preferenčne politike lokalnih uprav, vključno z ugodnostmi na posebnih območjih in v industrijskih parkih (npr. preferenčne politike v Shenzhenu, Šanghaju, Pekingu, Xianu). |
| --- | --- |

(9)

Domnevne subvencije med drugim vključujejo programe za davek na prihodek (npr. oprostitve davka na prihodek ali znižanja v okviru programa, po katerem družbe prvi dve leti od ustanovitve ne plačujejo davka, naslednja tri leta pa le po polovični davčni stopnji, znižanja davka na prihodek za industrije na področju visokih ali novih tehnologij, davčne odbitke za družbe v domači lasti, ki nabavljajo doma proizvedeno opremo), posredni davek in programe uvoznih tarif (npr. davek na dodano vrednost (DDV) in tarifne oprostitve na uvoženo opremo), preferenčne sheme posojil (npr. posojila, vključno s financiranjem izvoza državnih komercialnih bank in državnih bank), programe za dodelitev nepovratnih sredstev (npr. Razvojni sklad za elektroniko in informacijsko industrijo (IT – sklad), državni projektni sklad za modernizacijo ključnih tehnologij, nagrade za posebno prepoznavnost blagovnih znamk, zagotavljanje blaga in storitev s strani vlade za manj kot ustrezno nadomestilo (npr. zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča), preferenčne politike lokalnih uprav, vključno z ugodnostmi na posebnih območjih in v industrijskih parkih (npr. preferenčne politike v Shenzhenu, Šanghaju, Pekingu, Xianu).

| (10) | Trdi se, da so zgoraj navedene sheme subvencije, ker vključujejo finančni prispevek vlade Ljudske republike Kitajske ali drugih regionalnih vlad (vključno z javnimi organi) ter dodeljujejo ugodnosti prejemnikom, tj. proizvajalcem izvoznikom izdelka v preiskavi. Trdi se, da so pogojene z opravljanjem izvoza in/ali prednostno uporabo domačega blaga pred uvoženim in/ali omejene na nekatere družbe in/ali izdelke in/ali regije, zaradi česar so specifične in se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(10)

Trdi se, da so zgoraj navedene sheme subvencije, ker vključujejo finančni prispevek vlade Ljudske republike Kitajske ali drugih regionalnih vlad (vključno z javnimi organi) ter dodeljujejo ugodnosti prejemnikom, tj. proizvajalcem izvoznikom izdelka v preiskavi. Trdi se, da so pogojene z opravljanjem izvoza in/ali prednostno uporabo domačega blaga pred uvoženim in/ali omejene na nekatere družbe in/ali izdelke in/ali regije, zaradi česar so specifične in se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

| (11) | Zahtevek vsebuje zadostne dokaze o kritičnih okoliščinah, v katerih se zadevnemu subvencioniranemu izdelku povzroča škoda, ki jo je težko odpraviti, zaradi velike količine v sorazmerno kratkem času uvoženega izdelka, za katerega se uporabljajo subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Dokazi o takšnih okoliščinah vključujejo hitro poslabšanje položaja industrije Unije, dejstvo, da v Uniji obstaja en sam proizvajalec, ter znatne izdatke za raziskave in razvoj, ki so potrebni za zadevni izdelek. V zvezi z navedenim je pritožnik predložil dokaze, da se je uvoz izdelka v preiskavi iz zadevne države po absolutnem obsegu in tržnem deležu na splošno znatno povečal. Glede škode, povzročene s tem uvozom velike količine izdelka, je iz dokazov, ki jih je predložil pritožnik, razvidno, da so obseg in cene uvoženega izdelka v preiskavi med drugim negativno vplivali na prodane količine, raven zaračunanih cen in tržni delež industrije Unije, kar znatno škodi celotnemu poslovanju, finančnemu stanju in stanju na področju zaposlovanja industrije Unije. Iz tega sledi, da ima Komisija na voljo zadostne dokaze, da je za preprečitev ponovitve takšne škode morda treba retroaktivno obračunati izravnalne dajatve. |
| --- | --- |

(11)

Zahtevek vsebuje zadostne dokaze o kritičnih okoliščinah, v katerih se zadevnemu subvencioniranemu izdelku povzroča škoda, ki jo je težko odpraviti, zaradi velike količine v sorazmerno kratkem času uvoženega izdelka, za katerega se uporabljajo subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Dokazi o takšnih okoliščinah vključujejo hitro poslabšanje položaja industrije Unije, dejstvo, da v Uniji obstaja en sam proizvajalec, ter znatne izdatke za raziskave in razvoj, ki so potrebni za zadevni izdelek. V zvezi z navedenim je pritožnik predložil dokaze, da se je uvoz izdelka v preiskavi iz zadevne države po absolutnem obsegu in tržnem deležu na splošno znatno povečal. Glede škode, povzročene s tem uvozom velike količine izdelka, je iz dokazov, ki jih je predložil pritožnik, razvidno, da so obseg in cene uvoženega izdelka v preiskavi med drugim negativno vplivali na prodane količine, raven zaračunanih cen in tržni delež industrije Unije, kar znatno škodi celotnemu poslovanju, finančnemu stanju in stanju na področju zaposlovanja industrije Unije. Iz tega sledi, da ima Komisija na voljo zadostne dokaze, da je za preprečitev ponovitve takšne škode morda treba retroaktivno obračunati izravnalne dajatve.

| (12) | Glede na to so pogoji za evidentiranje v tem primeru izpolnjeni. |
| --- | --- |

(12)

Glede na to so pogoji za evidentiranje v tem primeru izpolnjeni.

D.   POSTOPEK

| (13) | Komisija je glede na navedeno sklenila, da vložnikov zahtevek vsebuje zadostne dokaze za uvedbo evidentiranja uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 24(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je glede na navedeno sklenila, da vložnikov zahtevek vsebuje zadostne dokaze za uvedbo evidentiranja uvoza zadevnega izdelka v skladu s členom 24(5) osnovne uredbe.

| (14) | Vse zainteresirane strani so vabljene, da pisno izrazijo svoja stališča in predložijo ustrezne dokaze. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane strani, če te vložijo pisni zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. |
| --- | --- |

(14)

Vse zainteresirane strani so vabljene, da pisno izrazijo svoja stališča in predložijo ustrezne dokaze. Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane strani, če te vložijo pisni zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane.

E.   EVIDENTIRANJE

| (15) | Na podlagi člena 24(5) osnovne uredbe je treba evidentirati uvoz zadevnega izdelka (2), da se navedene dajatve ob izpolnitvi potrebnih pogojev lahko zaračunajo retroaktivno v skladu z veljavnimi pravnimi določbami, če bodo rezultati preiskave privedli do uvedbe izravnalnih dajatev. |
| --- | --- |

(15)

Na podlagi člena 24(5) osnovne uredbe je treba evidentirati uvoz zadevnega izdelka (2), da se navedene dajatve ob izpolnitvi potrebnih pogojev lahko zaračunajo retroaktivno v skladu z veljavnimi pravnimi določbami, če bodo rezultati preiskave privedli do uvedbe izravnalnih dajatev.

| (16) | Vsaka prihodnja obveznost mora izhajati iz ugotovitev protisubvencijske preiskave. Zneska možnih prihodnjih obveznosti ni mogoče oceniti, saj bo ta odvisen od višine ugotovljenih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ter načina, na katerega jih bo treba dodeliti izdelku v preiskavi. |
| --- | --- |

(16)

Vsaka prihodnja obveznost mora izhajati iz ugotovitev protisubvencijske preiskave. Zneska možnih prihodnjih obveznosti ni mogoče oceniti, saj bo ta odvisen od višine ugotovljenih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ter načina, na katerega jih bo treba dodeliti izdelku v preiskavi.

F.   OBDELAVA OSEBNIH PODATKOV

| (17) | Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3) – |
| --- | --- |

(17)

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (3) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Carinskim organom se na podlagi člena 24(5) Uredbe (ES) št. 597/2009 naroči, da sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza v Unijo modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) z radijsko anteno in podatkovno povezljivostjo prek internetnega protokola (IP) za računalniške naprave, vključno z usmerjevalniki Wi-Fi z modemom WWAN (usmerjevalniki WWAN/Wi-Fi), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, trenutno uvrščenih v oznaki KN ex 8471 80 00 in ex 8517 62 00 (oznake TARIC 8471800010, 8517620011 in 8517620091). Evidentiranje preneha veljati devet mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.

2.   Vse zainteresirane strani so pozvane, da pisno izrazijo svoja stališča, zagotovijo ustrezne dokaze ali zaprosijo za zaslišanje v 20 dneh od datuma objave te uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  Pri tem se upošteva podatek, da Uredba Komisije (EU) 570/2010, UL L 163, 30.6.2010, str. 34 že določa, da carinski organi sprejmejo ustrezne ukrepe za evidentiranje uvoza zadevnih izdelkov iz Ljudske republike Kitajske. Ti ukrepi so bili sprejeti na podlagi zahtevka za evidentiranje v okviru pritožbe za protidampinški postopek (za nadaljnje informacije glej Obvestilo o začetku protidampinškega postopka glede uvoza modemov za brezžično prostrano omrežje (WWAN) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 171 z dne 30.6.2010, str. 9).

2

(3)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

3

---

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/40

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 812/2010

z dne 15. septembra 2010

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Začetek

| (1) | Komisija je 17. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), naznanila začetek protidampinškega postopka pri uvozu nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 17. decembra 2009 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), naznanila začetek protidampinškega postopka pri uvozu nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“).

| (2) | Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 3. novembra 2009 vložila Evropska zveza proizvajalcev steklenih vlaken – APFE („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Pritožba je vsebovala dokazila o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki iz tega izvira, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek se je začel na podlagi pritožbe, ki jo je 3. novembra 2009 vložila Evropska zveza proizvajalcev steklenih vlaken – APFE („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 %, celotne proizvodnje Unije nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Pritožba je vsebovala dokazila o dampingu zadevnega izdelka in o znatni škodi, ki iz tega izvira, kar se je štelo kot zadostno, da se upraviči začetek postopka.

2.   Strani, ki jih zadeva postopek

| (3) | Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike in predstavnike LRK, uvoznike, dobavitelje in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, vključno z njihovimi združenji, uradno seznanila z začetkom postopka. Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (4) | Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno. |
| --- | --- |

(4)

Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.

| (5) | Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov, uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse proizvajalce izvoznike, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo in predložijo, kot določa obvestilo o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave (od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009). |
| --- | --- |

(5)

Zaradi domnevno velikega števila proizvajalcev izvoznikov, uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje za določitev dampinga in škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorec, je pozvala vse proizvajalce izvoznike, uvoznike in proizvajalce Unije, da se ji javijo in predložijo, kot določa obvestilo o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom v obdobju preiskave (od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009).

| (6) | Osem kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov in sedem proizvajalcev ali skupin proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Po proučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo sklenjeno, da je za te proizvajalce potrebno vzorčenje (glej uvodni izjavi (12) in (13)). |
| --- | --- |

(6)

Osem kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov in sedem proizvajalcev ali skupin proizvajalcev Unije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Po proučitvi predloženih informacij in ob upoštevanju velikega števila proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije, ki so bili pripravljeni sodelovati, je bilo sklenjeno, da je za te proizvajalce potrebno vzorčenje (glej uvodni izjavi (12) in (13)).

| (7) | Glede nepovezanih uvoznikov so v fazi vzorčenja v preiskavi samo trije uvozniki predložili zahtevane informacije v rokih iz obvestila o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi in da se pošljejo vprašalniki vsem uvoznikom, ki so se javili. |
| --- | --- |

(7)

Glede nepovezanih uvoznikov so v fazi vzorčenja v preiskavi samo trije uvozniki predložili zahtevane informacije v rokih iz obvestila o začetku. Zato je bilo sklenjeno, da se vzorčenje ne uporabi in da se pošljejo vprašalniki vsem uvoznikom, ki so se javili.

| (8) | Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce za zahtevek. Vse vzorčene družbe (vzorčene skupine družb) so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. |
| --- | --- |

(8)

Da bi vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK lahko predložili zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ali individualno obravnavo („IO“), če tako želijo, jim je Komisija poslala obrazce za zahtevek. Vse vzorčene družbe (vzorčene skupine družb) so zahtevale TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe, ali pa IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO.

| (9) | Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom v LRK, organom LRK in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je rezultate ugotovitev o TGO razkrila zadevnim proizvajalcem izvoznikom v LRK, organom LRK in pritožniku. Ti so imeli tudi možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če so zanj obstajali posebni razlogi.

| (10) | Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije, uvoznikom ter vsem znanim uporabnikom in združenjem uporabnikov. V celoti izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva uvoznika in 13 uporabnikov. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, vzorčenim proizvajalcem Unije, uvoznikom ter vsem znanim uporabnikom in združenjem uporabnikov. V celoti izpolnjene vprašalnike so predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v LRK, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, dva uvoznika in 13 uporabnikov.

| (11) | Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode ali nevarnosti škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci izvozniki v LRK:







  — | Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“) |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija je poiskala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode ali nevarnosti škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci izvozniki v LRK:

—

Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)

| — | Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. in Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) ter |
| --- | --- |

—

Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. in Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) ter

| — | New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. in Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.); |
| --- | --- |

—

New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. in Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.);

| (b) | proizvajalci Unije:







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovaška; |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvajalci Unije:

—

Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovaška;

| — | European Owens Corning Fiberglas, Bruselj, Belgija; |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Bruselj, Belgija;

| — | Owens Corning France, Chambéry, Francija; |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Chambéry, Francija;

| — | PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemska; |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemska;

| (c) | uporabniki Unije:







  — | Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemska in Genk, Belgija; |
| --- | --- | --- |

(c)

uporabniki Unije:

—

Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemska in Genk, Belgija;

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemska; |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemska;

| (d) | proizvajalec v primerljivi državi:







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turčija. |
| --- | --- | --- |

(d)

proizvajalec v primerljivi državi:

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turčija.

3.   Vzorčenje

| (12) | Od osmih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so se javili, je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh (skupin povezanih) družb, ki predstavljajo nad 70 % obsega izvoza sodelujočih strani iz LKR v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi stranmi, ki niso predložile pripomb. |
| --- | --- |

(12)

Od osmih kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so se javili, je Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza, ki ga je mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Izbrani vzorec je sestavljen iz treh (skupin povezanih) družb, ki predstavljajo nad 70 % obsega izvoza sodelujočih strani iz LKR v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi stranmi, ki niso predložile pripomb.

| (13) | Kar zadeva proizvajalce Unije, je sedem proizvajalcev izvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od navedenih sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec treh po prodaji in proizvodnji največjih (skupin) proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 64 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(13)

Kar zadeva proizvajalce Unije, je sedem proizvajalcev izvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od navedenih sodelujočih proizvajalcev Unije, izbrala vzorec treh po prodaji in proizvodnji največjih (skupin) proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 64 % prodaje vseh sodelujočih proizvajalcev Unije.

4.   Obdobje preiskave

| (14) | Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(14)

Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2008 do 30. septembra 2009 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2006 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (15) | Zadevni izdelek, kakor je opisan v obvestilu o začetku, so rezane niti iz steklenega vlakna, dolžine največ 50 mm; rovingi iz steklenega vlakna, trakovi in preja iz steklenih vlaken ter rogoznice iz steklenih vlaken razen rogoznice iz steklene volne („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča v oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 in ex 7019 31 00. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek, kakor je opisan v obvestilu o začetku, so rezane niti iz steklenega vlakna, dolžine največ 50 mm; rovingi iz steklenega vlakna, trakovi in preja iz steklenih vlaken ter rogoznice iz steklenih vlaken razen rogoznice iz steklene volne („zadevni izdelek“), ki se trenutno uvršča v oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 in ex 7019 31 00.

| (16) | Zadevni izdelek je surovina, ki se najpogosteje uporablja za termoplastične in duroplastne smole v industriji kompozitov. Taki kompozitni materiali (s steklenimi vlakni ojačane plastike) se uporabljajo v številnih sektorjih: avtomobilska industrija, elektrika/elektronika, vetrnice za mline na veter, gradbeništvo, rezervoarji/cevi, potrošniško blago, vesoljska/vojaška industrija itn. |
| --- | --- |

(16)

Zadevni izdelek je surovina, ki se najpogosteje uporablja za termoplastične in duroplastne smole v industriji kompozitov. Taki kompozitni materiali (s steklenimi vlakni ojačane plastike) se uporabljajo v številnih sektorjih: avtomobilska industrija, elektrika/elektronika, vetrnice za mline na veter, gradbeništvo, rezervoarji/cevi, potrošniško blago, vesoljska/vojaška industrija itn.

| (17) | Obstajajo štiri osnovne vrste izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki jih zajema ta postopek – tj. rezane niti, rovingi, rogoznice (razen iz steklene volne) in preja. Preiskava je pokazala, da imajo skoraj vse različne vrste zadevnega izdelka kljub različnemu videzu in morebitnim razlikam pri končni uporabi enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter se v osnovi uporabljajo za iste namene. Vendar je bilo ugotovljeno, da trakovi nimajo enakih osnovnih fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti, ker niso brezkončna steklena vlakna, temveč končne niti nepravilne dolžine. Preiskava je tudi pokazala, da je treba izključiti nekatere zelo specifične vrste rovingov in nekatere zelo specifične vrste preje, ki so trenutno uvrščene v oznako KN 7019 12 00 oz. 7019 19 10, saj so te vrste posebno obdelane s prevlečenjem ali impregniranjem in imajo izgubo pri sežigu več kot 3 %, zaradi česa imajo različne fizikalne in kemijske lastnosti. |
| --- | --- |

(17)

Obstajajo štiri osnovne vrste izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki jih zajema ta postopek – tj. rezane niti, rovingi, rogoznice (razen iz steklene volne) in preja. Preiskava je pokazala, da imajo skoraj vse različne vrste zadevnega izdelka kljub različnemu videzu in morebitnim razlikam pri končni uporabi enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter se v osnovi uporabljajo za iste namene. Vendar je bilo ugotovljeno, da trakovi nimajo enakih osnovnih fizikalnih, kemijskih in tehničnih lastnosti, ker niso brezkončna steklena vlakna, temveč končne niti nepravilne dolžine. Preiskava je tudi pokazala, da je treba izključiti nekatere zelo specifične vrste rovingov in nekatere zelo specifične vrste preje, ki so trenutno uvrščene v oznako KN 7019 12 00 oz. 7019 19 10, saj so te vrste posebno obdelane s prevlečenjem ali impregniranjem in imajo izgubo pri sežigu več kot 3 %, zaradi česa imajo različne fizikalne in kemijske lastnosti.

| (18) | Več uporabnikov na koncu proizvodne verige je za prejo trdilo, da jo je treba popolnoma izločiti iz izdelkov na področju uporabe postopka zaradi skoraj neznatne produkcijske baze v Uniji in nenadomestljivosti preje z drugimi vrstami izdelkov. |
| --- | --- |

(18)

Več uporabnikov na koncu proizvodne verige je za prejo trdilo, da jo je treba popolnoma izločiti iz izdelkov na področju uporabe postopka zaradi skoraj neznatne produkcijske baze v Uniji in nenadomestljivosti preje z drugimi vrstami izdelkov.

| (19) | Vendar je preiskava pokazala, da obstaja vsaj eno nadomestno povpraševanje (tj. preja se lahko uporablja za številne druge načine uporabe namesto drugih vrst izdelkov, čeprav zaradi razmeroma višje cene preje to ni vedno gospodarsko upravičena možnost), omejena produkcijska baza kakega izdelka ne more biti sama na sebi razlog za izločitev take vrste izdelka s področja uporabe, dokler ima iste osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot druge vrste izdelkov. Ker ima preja iz brezkončnih steklenih vlaken enake osnovne lastnosti kot drugi izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken, ki so delno medsebojno zamenljivi, je bilo začasno sklenjeno, da ni razloga za izključitev preje iz opredelitve izdelka. Gre pa omeniti, da bo nadaljnji oceni te trditve posvečena posebna pozornost. |
| --- | --- |

(19)

Vendar je preiskava pokazala, da obstaja vsaj eno nadomestno povpraševanje (tj. preja se lahko uporablja za številne druge načine uporabe namesto drugih vrst izdelkov, čeprav zaradi razmeroma višje cene preje to ni vedno gospodarsko upravičena možnost), omejena produkcijska baza kakega izdelka ne more biti sama na sebi razlog za izločitev take vrste izdelka s področja uporabe, dokler ima iste osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter uporabe kot druge vrste izdelkov. Ker ima preja iz brezkončnih steklenih vlaken enake osnovne lastnosti kot drugi izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken, ki so delno medsebojno zamenljivi, je bilo začasno sklenjeno, da ni razloga za izključitev preje iz opredelitve izdelka. Gre pa omeniti, da bo nadaljnji oceni te trditve posvečena posebna pozornost.

2.   Podobni izdelek

| (20) | Za zadevni izdelek in izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, proizvedene in prodane na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Turčije, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podobni v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Za zadevni izdelek in izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, proizvedene in prodane na domačem trgu LRK ter na domačem trgu Turčije, ki je bila začasno uporabljena kot primerljiva država, ter izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji, je bilo ugotovljeno, da imajo enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se začasno šteje, da so ti izdelki podobni v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (21) | V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.

| (22) | Ta merila so zaradi večje jasnosti povzeta tako:






  1. | poslovne odločitve in stroški so posledice tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(22)

Ta merila so zaradi večje jasnosti povzeta tako:

1.

poslovne odločitve in stroški so posledice tržnih razmer, brez večjega vmešavanja države;

| 2. | računovodske evidence se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene; |
| --- | --- |

2.

računovodske evidence se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;

| 3. | ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni večjih izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost; |
| --- | --- |

4.

stečajno in lastninsko pravo zagotavljata pravno varnost in stabilnost;

| 5. | valute se menjajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

valute se menjajo po tržnem tečaju.

| (23) | Vsi trije vzorčeni proizvajalci izvozniki ali skupine so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO:






  — | Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“), |
| --- | --- | --- |

(23)

Vsi trije vzorčeni proizvajalci izvozniki ali skupine so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanih rokih izpolnili obrazec zahtevka za TGO:

—

Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“),

| — | Jushi Group in |
| --- | --- |

—

Jushi Group in

| — | New Changhai Group. |
| --- | --- |

—

New Changhai Group.

| (24) | Komisija je pridobila vse potrebne informacije o navedenih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih ali skupinah in po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih zadevnih družb. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je pridobila vse potrebne informacije o navedenih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih ali skupinah in po presoji preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, in vse druge informacije v prostorih zadevnih družb.

| (25) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika/skupini proizvajalcev izvoznikov iz LRK nista izpolnjevala/i meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe za odobritev TGO. |
| --- | --- |

(25)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da dva vzorčena proizvajalca izvoznika/skupini proizvajalcev izvoznikov iz LRK nista izpolnjevala/i meril iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe za odobritev TGO.

| (26) | Zlasti en proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov ni mogel/mogla dokazati zadostne neodvisnosti poslovnih odločitev od vmešavanja države. Večino direktorjev v upravnem odboru je imenovala družba v večinski lasti države. Posledično lahko država uspešno ustavi kakršno koli odločitev. Zato je jasno, da ima država večjo vlogo v postopku sprejemanja odločitev v družbi. Poleg tega družba ni mogla dokazati, da ima jasen seznam računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, saj obdavčljivi prihodki družbe niso bili pravilno razkriti v računovodskih izkazih. |
| --- | --- |

(26)

Zlasti en proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov ni mogel/mogla dokazati zadostne neodvisnosti poslovnih odločitev od vmešavanja države. Večino direktorjev v upravnem odboru je imenovala družba v večinski lasti države. Posledično lahko država uspešno ustavi kakršno koli odločitev. Zato je jasno, da ima država večjo vlogo v postopku sprejemanja odločitev v družbi. Poleg tega družba ni mogla dokazati, da ima jasen seznam računovodskih evidenc, ki se neodvisno revidirajo v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, saj obdavčljivi prihodki družbe niso bili pravilno razkriti v računovodskih izkazih.

| (27) | Tudi drugi vzorčeni proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov ni mogel/mogla dokazati zadostne neodvisnosti poslovnih odločitev od vmešavanja države. Dva trgovca v skupini sta podjetji v državni lasti. Država lahko bistveno posega v odločanje enega proizvajalca izvoznika v skupini zaradi izrecne pravice do veta direktorja, ki predstavlja nadrejeno družbo v večinski lasti države. Ta proizvajalec je nato sam matična družba in večinski delničar dveh drugih proizvajalcev izvoznikov v skupini, tako da država lahko spet bistveno posega v njihovo odločanje. Poleg tega trije proizvajalci izvozniki v skupini niso mogli dokazati, da izpolnjujejo 2. merilo, saj pri dveh ni bila omenjena preferenčna davčna obravnava v računovodskih izkazih, pri tretjem pa revizija ni bila videti neodvisna. Za povrh pet družb v skupini ne izpolnjuje 3. merila (večinoma zaradi netržnih cen za pravice do uporabe zemljišč). |
| --- | --- |

(27)

Tudi drugi vzorčeni proizvajalec izvoznik/skupina proizvajalcev izvoznikov ni mogel/mogla dokazati zadostne neodvisnosti poslovnih odločitev od vmešavanja države. Dva trgovca v skupini sta podjetji v državni lasti. Država lahko bistveno posega v odločanje enega proizvajalca izvoznika v skupini zaradi izrecne pravice do veta direktorja, ki predstavlja nadrejeno družbo v večinski lasti države. Ta proizvajalec je nato sam matična družba in večinski delničar dveh drugih proizvajalcev izvoznikov v skupini, tako da država lahko spet bistveno posega v njihovo odločanje. Poleg tega trije proizvajalci izvozniki v skupini niso mogli dokazati, da izpolnjujejo 2. merilo, saj pri dveh ni bila omenjena preferenčna davčna obravnava v računovodskih izkazih, pri tretjem pa revizija ni bila videti neodvisna. Za povrh pet družb v skupini ne izpolnjuje 3. merila (večinoma zaradi netržnih cen za pravice do uporabe zemljišč).

| (28) | En vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki sestoji iz skupine dveh povezanih družb, je dokazal, da izpolnjujeta merila iz člena 2(7)(c), in jima je lahko bila odobrena TGO. |
| --- | --- |

(28)

En vzorčeni proizvajalec izvoznik, ki sestoji iz skupine dveh povezanih družb, je dokazal, da izpolnjujeta merila iz člena 2(7)(c), in jima je lahko bila odobrena TGO.

| (29) | Po razkritju ugotovitev TGO so pripombe poslali industrija Unije in dva vzorčena proizvajalca izvoznika/skupini proizvajalcev izvoznikov, za katera/i je bilo predlagano, da se jima ne odobri TGO. Vendar nobena prejeta pripomba ni bila take narave, da bi spremenila ugotovitve o tem. |
| --- | --- |

(29)

Po razkritju ugotovitev TGO so pripombe poslali industrija Unije in dva vzorčena proizvajalca izvoznika/skupini proizvajalcev izvoznikov, za katera/i je bilo predlagano, da se jima ne odobri TGO. Vendar nobena prejeta pripomba ni bila take narave, da bi spremenila ugotovitve o tem.

2.   Individualna obravnava („IO“)

| (30) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi vzpostavi dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so na kratko povzeta naslednja merila:






  — | lahko pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino, |
| --- | --- | --- |

(30)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, po potrebi vzpostavi dajatev na ravni države, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe. Le zaradi lažjega sklicevanja so na kratko povzeta naslednja merila:

—

lahko pri družbah ali skupnih družbah, ki so v celoti ali deloma v tuji lasti, izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino,

| — | so izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje svobodno določeni, |
| --- | --- |

—

so izvozne cene ter obseg in pogoji prodaje svobodno določeni,

| — | je večina deležev v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države, |
| --- | --- |

—

je večina deležev v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali zasedajo ključne vodstvene položaje, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna od vmešavanja države,

| — | se valute menjajo po tržnih tečajih in |
| --- | --- |

—

se valute menjajo po tržnih tečajih in

| — | vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

—

vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatve.

| (31) | Navedeni vzorčeni družbi/skupini družb, ki jima je bila zavrnjena TGO, sta zahtevali tudi IO, če jima ne bi bila odobrena TGO. |
| --- | --- |

(31)

Navedeni vzorčeni družbi/skupini družb, ki jima je bila zavrnjena TGO, sta zahtevali tudi IO, če jima ne bi bila odobrena TGO.

| (32) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da nobena od teh dveh zadevnih družb/skupin družb ni dokazala, da v celoti izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo namreč, da družbe niso uspele izpolniti merila iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe, ki določa, da večina deležev pripada zasebnikom ali je družba dovolj neodvisna od vmešavanja države, saj je bilo pri vseh družbah ugotovljeno, da so nazadnje večinoma v državni lasti, kakor je razloženo v uvodnih izjavah (26) in (27). Kakor je bilo že navedeno, je bilo poleg tega ugotovljeno, da nobena od teh dveh (skupin) družb ni dokazala, da izpolnjuje merilo iz člena 9(5)(e), tj. da vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se družbam odobrijo drugačne stopnje dajatve. Zato je bilo treba njihove zahteve za IO zavrniti. |
| --- | --- |

(32)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da nobena od teh dveh zadevnih družb/skupin družb ni dokazala, da v celoti izpolnjuje vse zahteve za IO iz člena 9(5) osnovne uredbe. Ugotovljeno je bilo namreč, da družbe niso uspele izpolniti merila iz člena 9(5)(c) osnovne uredbe, ki določa, da večina deležev pripada zasebnikom ali je družba dovolj neodvisna od vmešavanja države, saj je bilo pri vseh družbah ugotovljeno, da so nazadnje večinoma v državni lasti, kakor je razloženo v uvodnih izjavah (26) in (27). Kakor je bilo že navedeno, je bilo poleg tega ugotovljeno, da nobena od teh dveh (skupin) družb ni dokazala, da izpolnjuje merilo iz člena 9(5)(e), tj. da vmešavanje države ni takšno, da bi omogočalo izogibanje ukrepom, če se družbam odobrijo drugačne stopnje dajatve. Zato je bilo treba njihove zahteve za IO zavrniti.

| (33) | Zato je bilo sklenjeno, da ne gre odobriti IO nobenemu vzorčenemu proizvajalcu izvozniku/skupini proizvajalcev izvoznikov, ki mu/je je bila zavrnjena TGO. |
| --- | --- |

(33)

Zato je bilo sklenjeno, da ne gre odobriti IO nobenemu vzorčenemu proizvajalcu izvozniku/skupini proizvajalcev izvoznikov, ki mu/je je bila zavrnjena TGO.

3.   Normalna vrednost

3.1.   Določitev normalne vrednosti za proizvajalca izvoznika/skupino, ki mu/ji je bila TGO odobrena

| (34) | V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za navedenega proizvajalca najprej določila, ali je bila njegova skupna domača prodaja izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg te prodaje najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija za navedenega proizvajalca najprej določila, ali je bila njegova skupna domača prodaja izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken reprezentativna, tj. ali je bil celoten obseg te prodaje najmanj 5 % njegovega skupnega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja podobnega izdelka reprezentativna.

| (35) | Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in ki so enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih družbe s skupno reprezentativno domačo prodajo prodale na domačem trgu in ki so enake ali zelo podobne vrstam, prodanim za izvoz v Unijo.

| (36) | Pri vsaki vrsti, ki jo je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki je bila prodana za izvoz na trg Unije, se je ugotavljalo, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal okrog 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila pri vseh vrstah izdelkov razen štirih domača prodaja reprezentativna. |
| --- | --- |

(36)

Pri vsaki vrsti, ki jo je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in za katero je bilo ugotovljeno, da je primerljiva z vrsto izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki je bila prodana za izvoz na trg Unije, se je ugotavljalo, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja posamezne vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal okrog 5 % celotnega obsega prodaje primerljive vrste izdelka za izvoz v Unijo. Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila pri vseh vrstah izdelkov razen štirih domača prodaja reprezentativna.

| (37) | Komisija je naknadno preverila, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je naknadno preverila, ali se lahko za vsako vrsto zadevnega izdelka, ki je bila prodana na domačem trgu v reprezentativnih količinah, šteje, da je bila prodana v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu med obdobjem preiskave.

| (38) | Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen za zadevno vrsto izdelka. |
| --- | --- |

(38)

Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka stroškom na enoto ali višja, je bila normalna vrednost po vrstah izdelka izračunana kot tehtano povprečje vseh domačih prodajnih cen za zadevno vrsto izdelka.

| (39) | Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka. |
| --- | --- |

(39)

Kadar je obseg dobičkonosne prodaje določene vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena samo dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste izdelka.

| (40) | Kadar so bile vse vrste izdelkov prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(40)

Kadar so bile vse vrste izdelkov prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovine.

| (41) | Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so dobičkonosne prodaje vseh primerljivih vrst izdelkov razen ene predstavljale več kot 80 % skupne domače prodaje, tako da je bila vsa domača prodaja uporabljena pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost. Pri eni vrsti izdelkov so bile uporabljene samo dobičkonosne prodaje. Za prodajo štirih vrst izdelkov, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija za normalno vrednost uporabila ustrezno prilagojene reprezentativne domače cene zelo podobnih vrst. |
| --- | --- |

(41)

Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da so dobičkonosne prodaje vseh primerljivih vrst izdelkov razen ene predstavljale več kot 80 % skupne domače prodaje, tako da je bila vsa domača prodaja uporabljena pri izračunu povprečne cene za normalno vrednost. Pri eni vrsti izdelkov so bile uporabljene samo dobičkonosne prodaje. Za prodajo štirih vrst izdelkov, ki niso bile prodane v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija za normalno vrednost uporabila ustrezno prilagojene reprezentativne domače cene zelo podobnih vrst.

3.2.   Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike/skupine proizvajalcev izvoznikov, ki jim TGO ni bila odobrena

(a)   Primerljiva država

| (42) | V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za družbe, ki jim TGO ni bilo mogoče odobriti, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. |
| --- | --- |

(42)

V skladu s členom 2(7) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za družbe, ki jim TGO ni bilo mogoče odobriti, določena na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi.

| (43) | V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila svoj namen uporabiti Turčijo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe k temu. |
| --- | --- |

(43)

V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila svoj namen uporabiti Turčijo kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK in pozvala zainteresirane strani, da predložijo svoje pripombe k temu.

| (44) | Dve zainteresirani strani sta se javili in navedli, da naj Turčija ne bi bila ustrezna primerljiva država, čeprav trditve nista nadalje utemeljili. Druga zainteresirana stran je dala pripombo k izbiri primerljive države in predlagala, naj se namesto nje uporabi Indija, ker je Indija na primerljivi stopnji razvitosti kot LRK, trga sta primerljiva, ker so na obeh trgih naprave za vetrno energijo zelo pomembne, in primerljive vrste se proizvajajo podobno. Poleg tega je bil indijski trg opisan kot odprt trg s precejšnjim uvozom. Nazadnje je bilo navedeno, da naj bi bil dostop do surovin primerljiv v obeh državah. |
| --- | --- |

(44)

Dve zainteresirani strani sta se javili in navedli, da naj Turčija ne bi bila ustrezna primerljiva država, čeprav trditve nista nadalje utemeljili. Druga zainteresirana stran je dala pripombo k izbiri primerljive države in predlagala, naj se namesto nje uporabi Indija, ker je Indija na primerljivi stopnji razvitosti kot LRK, trga sta primerljiva, ker so na obeh trgih naprave za vetrno energijo zelo pomembne, in primerljive vrste se proizvajajo podobno. Poleg tega je bil indijski trg opisan kot odprt trg s precejšnjim uvozom. Nazadnje je bilo navedeno, da naj bi bil dostop do surovin primerljiv v obeh državah.

| (45) | Komisija se je za sodelovanje obrnila ne proizvajalce podobnih izdelkov v Turčiji, Kanadi, ZDA, Republiki Koreji in Indiji. Vendar je le edini turški proizvajalec izrazil pripravljenost na sodelovanje in predložil izpolnjeni vprašalnik. |
| --- | --- |

(45)

Komisija se je za sodelovanje obrnila ne proizvajalce podobnih izdelkov v Turčiji, Kanadi, ZDA, Republiki Koreji in Indiji. Vendar je le edini turški proizvajalec izrazil pripravljenost na sodelovanje in predložil izpolnjeni vprašalnik.

| (46) | Priznano je, da je Turčija reprezentativna primerljiva država po obsegu domače prodaje. Vendar je normalno vrednost za eno vrsto podobnega izdelka, ki se ne proizvaja v Turčiji, treba konstruirati. Gre pa tudi navesti, da turška protidampinška preiskava v teku za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken kaže na morebitno padanje cen na turškem domačem trgu. Ker pa je bila Turčija edina država, ki je privolila v sodelovanje, se začasno sklene, da se Turčija uporabi kot primerljiva država. |
| --- | --- |

(46)

Priznano je, da je Turčija reprezentativna primerljiva država po obsegu domače prodaje. Vendar je normalno vrednost za eno vrsto podobnega izdelka, ki se ne proizvaja v Turčiji, treba konstruirati. Gre pa tudi navesti, da turška protidampinška preiskava v teku za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken kaže na morebitno padanje cen na turškem domačem trgu. Ker pa je bila Turčija edina država, ki je privolila v sodelovanje, se začasno sklene, da se Turčija uporabi kot primerljiva država.

(b)   Določitev normalne vrednosti

| (47) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, opredeljena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz primerljive države, in sicer po splošni metodologiji, ki je bila prej navedena za skupino družb, ki ji je bila odobrena TGO. Kadar so bile vse vrste izdelkov na domačem trgu primerljive države prodane z izgubo ali noben podoben izdelek ni bil prodan, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, opredeljena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz primerljive države, in sicer po splošni metodologiji, ki je bila prej navedena za skupino družb, ki ji je bila odobrena TGO. Kadar so bile vse vrste izdelkov na domačem trgu primerljive države prodane z izgubo ali noben podoben izdelek ni bil prodan, se je normalna vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.

4.   Izvozna cena

| (48) | Pri izvozu zadevnega izdelka neodvisnim strankam v Unijo se je v večini primerov izvozna cena določala v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo. |
| --- | --- |

(48)

Pri izvozu zadevnega izdelka neodvisnim strankam v Unijo se je v večini primerov izvozna cena določala v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.

| (49) | Za maloštevilni izvoz enega proizvajalca izvoznika v svoje povezane družbe v Uniji je bilo ugotovljeno, da je šlo za lastno uporabo in zato ni bil uporabljen pri začasnem izračunu dampinga. |
| --- | --- |

(49)

Za maloštevilni izvoz enega proizvajalca izvoznika v svoje povezane družbe v Uniji je bilo ugotovljeno, da je šlo za lastno uporabo in zato ni bil uporabljen pri začasnem izračunu dampinga.

5.   Primerjava

| (50) | Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Odobrena je bila prilagoditev za posredne davke, čezmorski prevoz in zavarovanje, prevoz v državo izvoznico, stopnjo trgovine (za razlike v distribucijskih kanalih), izdatke pri jamstvu, stroške kredita in bančne stroške. |
| --- | --- |

(50)

Normalna vrednost in izvozne cene so bile primerjane na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevajo razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile odobrene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so upravičene, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi. Odobrena je bila prilagoditev za posredne davke, čezmorski prevoz in zavarovanje, prevoz v državo izvoznico, stopnjo trgovine (za razlike v distribucijskih kanalih), izdatke pri jamstvu, stroške kredita in bančne stroške.

6.   Stopnje dampinga

| (51) | Začasne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana. |
| --- | --- |

(51)

Začasne stopnje dampinga so bile izražene v odstotku cene CIF meja Unije, dajatev neplačana.

| (52) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za sodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov, ki ji je bila odobrena TGO, določena individualna stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno. |
| --- | --- |

(52)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe je bila za sodelujočo skupino proizvajalcev izvoznikov, ki ji je bila odobrena TGO, določena individualna stopnja dampinga na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno.

| (53) | Stopnja dampinga za vzorčene družbe, ki jim nista bila odobrena niti TGO niti IO, ter za nevzorčene sodelujoče družbe je bila izračunana kot povprečje treh vzorčenih družb/skupin družb. |
| --- | --- |

(53)

Stopnja dampinga za vzorčene družbe, ki jim nista bila odobrena niti TGO niti IO, ter za nevzorčene sodelujoče družbe je bila izračunana kot povprečje treh vzorčenih družb/skupin družb.

| (54) | Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi, sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 100 % vsega uvoza iz LRK med OP, je bila za kakršne koli nesodelujoče družbe stopnja dampinga za vso državo določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene družbe/skupine družb. |
| --- | --- |

(54)

Zaradi visoke ravni sodelovanja v preiskavi, sodelujoče družbe namreč predstavljajo okrog 100 % vsega uvoza iz LRK med OP, je bila za kakršne koli nesodelujoče družbe stopnja dampinga za vso državo določena na podlagi najvišje stopnje, ki je bila ugotovljena za vzorčene družbe/skupine družb.

| (55) | Začasne stopnje dampinga so zato naslednje:






  Družba | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| druge sodelujoče družbe | 43,6 % |
| preostalo | 43,6 % |

(55)

Začasne stopnje dampinga so zato naslednje:

Družba

Začasna stopnja dampinga

New Changhai Group

8,5 %

druge sodelujoče družbe

43,6 %

preostalo

43,6 %

D.   ŠKODA

1.   Proizvodnja Unije in industrija Unije

| (56) | V OP je podobni izdelek proizvajalo 11 proizvajalcev Unije. Sedem od teh 11 proizvajalcev je sodelovalo v preiskavi. Ugotovljeno je bilo, da so bili vsi od teh sedem proizvajalcev člani pritožnika in da so predstavljali večji delež, v tem primeru več kot 90 %, celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Od preostalih štirih proizvajalcev Unije je eden tudi pritožnik, dva sta dejavno podprla pritožbo, četrti pa je ni niti podprl niti ji ni nasprotoval. Zato teh 11 proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(56)

V OP je podobni izdelek proizvajalo 11 proizvajalcev Unije. Sedem od teh 11 proizvajalcev je sodelovalo v preiskavi. Ugotovljeno je bilo, da so bili vsi od teh sedem proizvajalcev člani pritožnika in da so predstavljali večji delež, v tem primeru več kot 90 %, celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Od preostalih štirih proizvajalcev Unije je eden tudi pritožnik, dva sta dejavno podprla pritožbo, četrti pa je ni niti podprl niti ji ni nasprotoval. Zato teh 11 proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter bodo v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“.

| (57) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je bil izbran vzorec treh proizvajalcev, kar predstavlja približno 64 % celotne proizvodnje Unije. Ker gre pri dveh od teh proizvajalcev za skupini povezanih družb z več proizvodnimi subjekti v Uniji, sestoji vzorec iz skupno devetih posameznih družb. |
| --- | --- |

(57)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je bil izbran vzorec treh proizvajalcev, kar predstavlja približno 64 % celotne proizvodnje Unije. Ker gre pri dveh od teh proizvajalcev za skupini povezanih družb z več proizvodnimi subjekti v Uniji, sestoji vzorec iz skupno devetih posameznih družb.

| (58) | Nekatere zainteresirane strani so izrazile domnevo, da se vzorčeni proizvajalci Unije ne bi smeli šteti za industrijo Unije, ker imajo vsi trije povezane kitajske proizvajalce, ki proizvajajo zadevni izdelek. Preiskava je potrdila, da imata dva od treh vzorčenih proizvajalcev Unije res povezane kitajske družbe proizvajalke. Vendar je bilo ugotovljeno, da kljub tej povezavi ravnanje teh dveh vzorčenih proizvajalcev Unije na noben način ne ogrozi zanesljivosti ugotovitev preiskave. Obseg uvoza teh proizvajalcev Unije iz njunih povezanih družb v LRK je omejen (manj kot 4 % uvoza iz LRK). Poleg tega je mogoče šteti ta uvoz za zanemarljiv v primerjavi s skupno proizvodnjo zadevnih proizvajalcev Unije, ki jih nikakor ni mogoče imeti za uvoznike, saj gre jasno za pristne proizvajalce steklenih vlaken. Nazadnje se ta omejeni uvoz ne pozna na kazalcih škode za zadevne proizvajalce Unije. Zaradi navedenega je Komisija menila, da izločitev katerega koli vzorčenega proizvajalca Unije iz opredelitve industrije Unije ni utemeljena v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(58)

Nekatere zainteresirane strani so izrazile domnevo, da se vzorčeni proizvajalci Unije ne bi smeli šteti za industrijo Unije, ker imajo vsi trije povezane kitajske proizvajalce, ki proizvajajo zadevni izdelek. Preiskava je potrdila, da imata dva od treh vzorčenih proizvajalcev Unije res povezane kitajske družbe proizvajalke. Vendar je bilo ugotovljeno, da kljub tej povezavi ravnanje teh dveh vzorčenih proizvajalcev Unije na noben način ne ogrozi zanesljivosti ugotovitev preiskave. Obseg uvoza teh proizvajalcev Unije iz njunih povezanih družb v LRK je omejen (manj kot 4 % uvoza iz LRK). Poleg tega je mogoče šteti ta uvoz za zanemarljiv v primerjavi s skupno proizvodnjo zadevnih proizvajalcev Unije, ki jih nikakor ni mogoče imeti za uvoznike, saj gre jasno za pristne proizvajalce steklenih vlaken. Nazadnje se ta omejeni uvoz ne pozna na kazalcih škode za zadevne proizvajalce Unije. Zaradi navedenega je Komisija menila, da izločitev katerega koli vzorčenega proizvajalca Unije iz opredelitve industrije Unije ni utemeljena v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

2.   Potrošnja Unije

| (59) | Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza za trgu Unije. |
| --- | --- |

(59)

Potrošnja Unije je bila ugotovljena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o obsegu uvoza za trgu Unije.

| (60) | Potrošnja Unije je med letom 2006 in OP strmo upadla za 24 %. Vendar se je potrošnja rahlo povečala leta 2007 in v prvi polovici leta 2008.

  Preglednica 1










  Potrošnja Unije |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| enote (v tonah) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| indeksirano | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Potrošnja Unije je med letom 2006 in OP strmo upadla za 24 %. Vendar se je potrošnja rahlo povečala leta 2007 in v prvi polovici leta 2008.

Preglednica 1

Potrošnja Unije

2006

2007

2008

OP

enote (v tonah)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

indeksirano

100

106

105

76

3.   Uvoz iz zadevne države

3.1.   Obseg dampinškega uvoza

| (61) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije se je v obravnavanem obdobju bistveno povečeval. Na splošno se je v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK povečal za več kot 50 %. Posebno med letoma 2006 in 2008 se je uvoz iz LRK več kot podvojil. Uvoz v OP se je v primerjavi z letom 2008 zmanjšal, vendar je bila stopnja zmanjševanja (25 %) nižja kot stopnja zmanjševanja potrošnje (28 %).

  Preglednica 2










  Uvoz iz LRK (obseg) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| enote (v tonah) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| indeksirano | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije se je v obravnavanem obdobju bistveno povečeval. Na splošno se je v obravnavanem obdobju uvoz iz LRK povečal za več kot 50 %. Posebno med letoma 2006 in 2008 se je uvoz iz LRK več kot podvojil. Uvoz v OP se je v primerjavi z letom 2008 zmanjšal, vendar je bila stopnja zmanjševanja (25 %) nižja kot stopnja zmanjševanja potrošnje (28 %).

Preglednica 2

Uvoz iz LRK (obseg)

2006

2007

2008

OP

enote (v tonah)

77 283

122 190

155 875

116 413

indeksirano

100

158

202

151

3.2.   Tržni delež dampinškega uvoza

| (62) | Tržni delež dampinškega uvoza iz LRK se je nenehno povečeval v obravnavanem obdobju. V OP je bil tržni delež kitajskega uvoza 15,6 %, kar je skoraj dvakrat toliko kot njegov tržni delež leta 2006.

  Preglednica 3










  Uvoz iz LRK (tržni delež) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| tržni delež ( %) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| indeksirano | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

Tržni delež dampinškega uvoza iz LRK se je nenehno povečeval v obravnavanem obdobju. V OP je bil tržni delež kitajskega uvoza 15,6 %, kar je skoraj dvakrat toliko kot njegov tržni delež leta 2006.

Preglednica 3

Uvoz iz LRK (tržni delež)

2006

2007

2008

OP

tržni delež ( %)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

indeksirano

100

149

191

198

3.3.   Cene

(a)   Razvoj cen

| (63) | Naslednja preglednica kaže povprečno ceno dampinškega uvoza iz LRK na meji Unije brez plačane carine, kot navaja Eurostat. Povprečna cena uvoza iz LRK se v obravnavanem obdobju ni bistveno spreminjala. To je bilo razvidno kljub precejšnji svetovni podražitvi surovin za proizvodnjo brezkončnih steklenih vlaken v obravnavanem obdobju (kot kaže tudi preglednica 18).

  Preglednica 4










  Uvoz iz LRK (cene) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| Povprečna cena za tono (EUR) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| indeksirano | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Naslednja preglednica kaže povprečno ceno dampinškega uvoza iz LRK na meji Unije brez plačane carine, kot navaja Eurostat. Povprečna cena uvoza iz LRK se v obravnavanem obdobju ni bistveno spreminjala. To je bilo razvidno kljub precejšnji svetovni podražitvi surovin za proizvodnjo brezkončnih steklenih vlaken v obravnavanem obdobju (kot kaže tudi preglednica 18).

Preglednica 4

Uvoz iz LRK (cene)

2006

2007

2008

OP

Povprečna cena za tono (EUR)

930

936

970

943

indeksirano

100

101

104

101

(b)   Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (64) | Primerjava cen posameznih vrst je bila opravljena med prodajnimi cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami v Uniji vzorčenih proizvajalcev Unije. V ta namen so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov zadevne države. Če je bilo to potrebno, so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine in stroškov, nastalih po uvozu. |
| --- | --- |

(64)

Primerjava cen posameznih vrst je bila opravljena med prodajnimi cenami kitajskih proizvajalcev izvoznikov in prodajnimi cenami v Uniji vzorčenih proizvajalcev Unije. V ta namen so se cene vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam, primerjale s cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov zadevne države. Če je bilo to potrebno, so bile izvedene prilagoditve zaradi upoštevanja razlik v stopnji trgovine in stroškov, nastalih po uvozu.

| (65) | Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK prodani v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 23 % do 39 %. |
| --- | --- |

(65)

Primerjava je pokazala, da je bil v OP uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK prodani v Uniji po cenah, ki so nelojalno nižale cene industrije Unije za 23 % do 39 %.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

4.1.   Uvodne opombe

| (66) | Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. V nadaljevanju prikazani podatki se nanašajo na celotno industrijo Unije glede prodaje in tržnih deležev ter na vzorčene proizvajalce glede vseh preostalih kazalcev. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije. V nadaljevanju prikazani podatki se nanašajo na celotno industrijo Unije glede prodaje in tržnih deležev ter na vzorčene proizvajalce glede vseh preostalih kazalcev.

4.2.   Proizvodnja

| (67) | Obseg proizvodnje Unije je ostal razmeroma stanoviten od leta 2006 do leta 2008, vendar je strmo padel med OP:

  Preglednica 5










  Industrija Unije – proizvodnja |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| enote (v tonah) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| indeksirano | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Obseg proizvodnje Unije je ostal razmeroma stanoviten od leta 2006 do leta 2008, vendar je strmo padel med OP:

Preglednica 5

Industrija Unije – proizvodnja

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

enote (v tonah)

495 942

508 837

502 729

312 824

indeksirano

100

103

101

63

4.3.   Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (68) | Proizvodnja zmogljivost industrije Unije se je gibala tako:

  Preglednica 6










  Industrija Unije – proizvodna zmogljivost |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| zmogljivost (v tonah) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| indeksirano | 100 | 100 | 102 | 89 |
| izkoriščenost zmogljivosti ( %) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| indeksirano | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Proizvodnja zmogljivost industrije Unije se je gibala tako:

Preglednica 6

Industrija Unije – proizvodna zmogljivost

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

zmogljivost (v tonah)

575 900

573 600

585 350

510 700

indeksirano

100

100

102

89

izkoriščenost zmogljivosti ( %)

86 %

89 %

86 %

61 %

indeksirano

100

103

100

71

| (69) | V OP se je proizvodna zmogljivost zmanjšala. Ob nižanju cen in izgubi tržnega deleža, ki ju je povzročil dampinški uvoz iz LRK, je bilo namreč več proizvodnih linij odpravljenih, začasno zaprtih ali zmanjšanih. Kljub temu zmanjšanju proizvodne zmogljivosti je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti upadla s 86 % na 61 %, tj. za 29 %. |
| --- | --- |

(69)

V OP se je proizvodna zmogljivost zmanjšala. Ob nižanju cen in izgubi tržnega deleža, ki ju je povzročil dampinški uvoz iz LRK, je bilo namreč več proizvodnih linij odpravljenih, začasno zaprtih ali zmanjšanih. Kljub temu zmanjšanju proizvodne zmogljivosti je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti upadla s 86 % na 61 %, tj. za 29 %.

4.4.   Zaloge

| (70) | Naslednja preglednica kaže, da so se zaloge leta 2007 sprva zmanjšale, ko je potrošnja največja, potem pa so se močno povečale leta 2008 zaradi nenadnega padca povpraševanja v četrtem četrtletju navedenega leta. V OP so se zaloge vrnile na običajnejše ravni.

  Preglednica 7










  Industrija Unije – zaloge |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| enote (v tonah) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | 82 160 |
| indeksirano | 100 | 82 | 139 | 92 |

(70)

Naslednja preglednica kaže, da so se zaloge leta 2007 sprva zmanjšale, ko je potrošnja največja, potem pa so se močno povečale leta 2008 zaradi nenadnega padca povpraševanja v četrtem četrtletju navedenega leta. V OP so se zaloge vrnile na običajnejše ravni.

Preglednica 7

Industrija Unije – zaloge

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

enote (v tonah)

88 968

73 018

123 910

82 160

indeksirano

100

82

139

92

4.5.   Obseg prodaje (industrija Unije skupaj)

| (71) | Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu EU, vključno s prodajo za lastno uporabo, se je gibal tako:

  Preglednica 8










  Industrija Unije – prodaja EU (obseg) |
| --- | --- |
| vsi proizvajalci EU | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| enote (v tonah) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| indeksirano | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu EU, vključno s prodajo za lastno uporabo, se je gibal tako:

Preglednica 8

Industrija Unije – prodaja EU (obseg)

vsi proizvajalci EU

2006

2007

2008

OP

enote (v tonah)

737 818

743 784

706 746

520 064

indeksirano

100

101

96

70

| (72) | Obseg prodaje industrije Unije kot celote je padel za 30 %. Leta 2007 je industrija Unije povečala obseg prodaje zadevnega izdelka na trgu Unije za samo 1 %, čeprav se je potrošnja Unije povečala za 6 % (kot kaže preglednica 1). To pomeni, da industrija Unije v navedenem obdobju ni imela koristi od povečanja potrošnje. Nato se je leta 2008 in v OP obseg prodaje industrije Unije močno zmanjšal. |
| --- | --- |

(72)

Obseg prodaje industrije Unije kot celote je padel za 30 %. Leta 2007 je industrija Unije povečala obseg prodaje zadevnega izdelka na trgu Unije za samo 1 %, čeprav se je potrošnja Unije povečala za 6 % (kot kaže preglednica 1). To pomeni, da industrija Unije v navedenem obdobju ni imela koristi od povečanja potrošnje. Nato se je leta 2008 in v OP obseg prodaje industrije Unije močno zmanjšal.

4.6.   Tržni delež (industrija Unije skupaj)

| (73) | Tržni delež industrije Unije se je močno zmanjšal v letih 2007 in 2008, čemur je sledilo rahlo okrevanje v OP. Na splošno pa je industrija Unije izgubila 5,6 odstotnih točk tržnega deleža v obravnavanem obdobju, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju skoraj podvojil, kot kaže preglednica 3.

  Preglednica 9










  Industrije Unije – tržni delež |
| --- | --- |
| vsi proizvajalci EU | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| tržni delež EU ( %) | 75,1 % | 71,3 % | 68,2 % | 69,5 % |
| indeksirano | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Tržni delež industrije Unije se je močno zmanjšal v letih 2007 in 2008, čemur je sledilo rahlo okrevanje v OP. Na splošno pa je industrija Unije izgubila 5,6 odstotnih točk tržnega deleža v obravnavanem obdobju, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju skoraj podvojil, kot kaže preglednica 3.

Preglednica 9

Industrije Unije – tržni delež

vsi proizvajalci EU

2006

2007

2008

OP

tržni delež EU ( %)

75,1 %

71,3 %

68,2 %

69,5 %

indeksirano

100

95

91

93

4.7.   Prodajne cene

| (74) | Glede povprečnih prodajnih cen naslednja preglednica kaže, da industrija Unije ni mogla povišati prodajnih cen nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju. Nasprotno so se povprečne cene znižale za 2 %, kar je še opaznejše ob povišanju cen surovin. Industrija Unije namreč višjih stroškov surovin ni mogla vključiti v prodajne cene, ker je dampinški uvoz iz LRK potiskal cene na trgu Unije navzdol.

  Preglednica 10










  Industrija Unije – prodaja EU (povprečne cene) |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| EUR/tona | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| indeksirano | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

Glede povprečnih prodajnih cen naslednja preglednica kaže, da industrija Unije ni mogla povišati prodajnih cen nepovezanim strankam v obravnavanem obdobju. Nasprotno so se povprečne cene znižale za 2 %, kar je še opaznejše ob povišanju cen surovin. Industrija Unije namreč višjih stroškov surovin ni mogla vključiti v prodajne cene, ker je dampinški uvoz iz LRK potiskal cene na trgu Unije navzdol.

Preglednica 10

Industrija Unije – prodaja EU (povprečne cene)

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

EUR/tona

1 179

1 166

1 192

1 159

indeksirano

100

99

101

98

4.8.   Zaposlenost

| (75) | Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije kaže, da je industrija Unije racionalizirala proizvodnjo skozi vse obravnavano obdobje, da bi znižala stroške proizvodnje in izravnala višje stroške za surovine. Število zaposlenih se je namreč zmanjšalo za 20 odstotnih točk v vsem obdobju, z zmanjšanjem za 15 odstotnih točk v samem obdobju med letom 2007 in OP.

  Preglednica 11










  Industrija Unije – zaposlenost |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| število zaposlenih oseb | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| indeksirano | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Stopnja zaposlenosti proizvajalcev Unije kaže, da je industrija Unije racionalizirala proizvodnjo skozi vse obravnavano obdobje, da bi znižala stroške proizvodnje in izravnala višje stroške za surovine. Število zaposlenih se je namreč zmanjšalo za 20 odstotnih točk v vsem obdobju, z zmanjšanjem za 15 odstotnih točk v samem obdobju med letom 2007 in OP.

Preglednica 11

Industrija Unije – zaposlenost

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

število zaposlenih oseb

4 114

3 890

3 705

3 302

indeksirano

100

95

90

80

4.9.   Produktivnost

| (76) | Kot posledica prizadevanj industrije Unije, opisanih v prejšnji uvodni izjavi, se je produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije precej povečala v letih 2007 in 2008. Ta pozitivni razvoj se je obrnil v OP, zaradi česar se je produktivnost zmanjšala za 21 % v obravnavanem obdobju. Ta obrat v produktivnosti je delno posledica upada povpraševanja, delno pa dampinškega uvoza iz LRK, ki je nelojalno močno nižal prodajne cene industrije Unije, zaradi česar je proizvodnja zelo upadla, zaposleni na enoto proizvedenega steklenega vlakna pa so se s tem povečali.

  Preglednica 12










  Industrija Unije – produktivnost |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| tone na zaposlenega | 121 | 131 | 136 | 95 |
| indeksirano | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

Kot posledica prizadevanj industrije Unije, opisanih v prejšnji uvodni izjavi, se je produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije precej povečala v letih 2007 in 2008. Ta pozitivni razvoj se je obrnil v OP, zaradi česar se je produktivnost zmanjšala za 21 % v obravnavanem obdobju. Ta obrat v produktivnosti je delno posledica upada povpraševanja, delno pa dampinškega uvoza iz LRK, ki je nelojalno močno nižal prodajne cene industrije Unije, zaradi česar je proizvodnja zelo upadla, zaposleni na enoto proizvedenega steklenega vlakna pa so se s tem povečali.

Preglednica 12

Industrija Unije – produktivnost

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

tone na zaposlenega

121

131

136

95

indeksirano

100

108

113

79

4.10.   Plače

| (77) | V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obvladati povišanje stroškov dela. Naslednja preglednica namreč kaže, da so se povprečne plače na leto rahlo povečale v letih 2007 in 2008, vendar so se zmanjšale v OP. V vsem obdobju so se stroški dela znižali za 3 %. To znižanje pa bi bilo izrazitejše, če navedeno gibanje ne bi vključevalo stroškov zneskov odpravnin.

  Preglednica 13










  Industrija Unije – stroški dela |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| plače na leto (EUR) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| indeksirano | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

V obravnavanem obdobju je industriji Unije uspelo obvladati povišanje stroškov dela. Naslednja preglednica namreč kaže, da so se povprečne plače na leto rahlo povečale v letih 2007 in 2008, vendar so se zmanjšale v OP. V vsem obdobju so se stroški dela znižali za 3 %. To znižanje pa bi bilo izrazitejše, če navedeno gibanje ne bi vključevalo stroškov zneskov odpravnin.

Preglednica 13

Industrija Unije – stroški dela

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

plače na leto (EUR)

42 649

43 257

43 991

41 394

indeksirano

100

101

103

97

4.11.   Dobičkonosnost in donosnost naložb

| (78) | Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Pri ugotavljanju dobičkonosnosti proizvajalcev Unije so bili preverjeni zneski prilagojeni, da na to analizo ne bi vplivala izredna vprašanja, ki so lastna posameznim družbam in so imela nesorazmerne posledice na njihove zneske dobička v kakem obdobju. Po teh prilagoditvah sta se pri vzorčenih proizvajalcih dobičkonosnost in donosnost naložb, povezanih s prodajo podobnega izdelka v Uniji, v obravnavanem obdobju gibali tako:

  Preglednica 14










  Industrija Unije – dobičkonosnost in donosnost naložb |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| čisti dobiček (kot % prometa) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| donosnost naložb | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

Dobičkonosnost industrije Unije je bila določena tako, da se je čisti dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje. Pri ugotavljanju dobičkonosnosti proizvajalcev Unije so bili preverjeni zneski prilagojeni, da na to analizo ne bi vplivala izredna vprašanja, ki so lastna posameznim družbam in so imela nesorazmerne posledice na njihove zneske dobička v kakem obdobju. Po teh prilagoditvah sta se pri vzorčenih proizvajalcih dobičkonosnost in donosnost naložb, povezanih s prodajo podobnega izdelka v Uniji, v obravnavanem obdobju gibali tako:

Preglednica 14

Industrija Unije – dobičkonosnost in donosnost naložb

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

čisti dobiček (kot % prometa)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

donosnost naložb

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | Kot kaže zgornja preglednica, je večji del obravnavanega obdobja industrija Unije lahko dosegala omejene stopnje dobička, razen leta 2007, ko je povprečna stopnja dobičkonosnosti dosegla 4,7 %. Namesto dobička je v OP nastala velikanska izguba: povprečna stopnja izgube industrije Unije je znašala kar 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Kot kaže zgornja preglednica, je večji del obravnavanega obdobja industrija Unije lahko dosegala omejene stopnje dobička, razen leta 2007, ko je povprečna stopnja dobičkonosnosti dosegla 4,7 %. Namesto dobička je v OP nastala velikanska izguba: povprečna stopnja izgube industrije Unije je znašala kar 15 %.

| (80) | Pri donosnosti naložb, izraženih kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se zdi, da je ta kazalec sledil gibanju dobičkonosnosti. Na splošno je donosnost naložb ostala precej omejena skozi vse obravnavano obdobje razen leta 2007. Nazadnje je v OP povprečna donosnost naložb industrije Unije upadla na – 16,8 %. |
| --- | --- |

(80)

Pri donosnosti naložb, izraženih kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se zdi, da je ta kazalec sledil gibanju dobičkonosnosti. Na splošno je donosnost naložb ostala precej omejena skozi vse obravnavano obdobje razen leta 2007. Nazadnje je v OP povprečna donosnost naložb industrije Unije upadla na – 16,8 %.

| (81) | Ta ranljivi finančni položaj je nastal kljub povečani potrošnji v obdobju med letoma 2006 in 2008, kot je opisano v uvodni izjavi (60), in kljub prizadevanjem industrije Unije za racionalizacijo stroškov proizvodnje, kot je opisano v uvodnih izjavah (75) in (76). V obravnavanem obdobju je močno naraščajoči obseg poceni dampinškega uvoza iz LRK prizadel obseg prodaje industrije Unije in pri tem tudi močno znižal cene. Ti dejavniki so vplivali na finančni položaj industrije Unije. To se najbolje pokaže v dramatični izgubi 15 % v OP. |
| --- | --- |

(81)

Ta ranljivi finančni položaj je nastal kljub povečani potrošnji v obdobju med letoma 2006 in 2008, kot je opisano v uvodni izjavi (60), in kljub prizadevanjem industrije Unije za racionalizacijo stroškov proizvodnje, kot je opisano v uvodnih izjavah (75) in (76). V obravnavanem obdobju je močno naraščajoči obseg poceni dampinškega uvoza iz LRK prizadel obseg prodaje industrije Unije in pri tem tudi močno znižal cene. Ti dejavniki so vplivali na finančni položaj industrije Unije. To se najbolje pokaže v dramatični izgubi 15 % v OP.

4.12.   Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala

| (82) | Neto denarni tok iz poslovanja se je gibal tako:

  Preglednica 15










  Industrija Unije – denarni tok |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| denarni tok (EUR) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| indeksirano | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

Neto denarni tok iz poslovanja se je gibal tako:

Preglednica 15

Industrija Unije – denarni tok

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

denarni tok (EUR)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

indeksirano

100

50

22

–64

| (83) | Ta preglednica potrjuje ranljivi finančni položaj industrije Unije v obdobju 2006–2008 in posledično dramatično poslabšanje v OP. |
| --- | --- |

(83)

Ta preglednica potrjuje ranljivi finančni položaj industrije Unije v obdobju 2006–2008 in posledično dramatično poslabšanje v OP.

4.13.   Naložbe

| (84) | V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev gibale tako:

  Preglednica 16










  Industrija Unije – naložbe |
| --- | --- |
| vzorčeni proizvajalci | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| neto naložbe (EUR) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| indeksirano | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

V obravnavanem obdobju so se naložbe vzorčenih proizvajalcev gibale tako:

Preglednica 16

Industrija Unije – naložbe

vzorčeni proizvajalci

2006

2007

2008

OP

neto naložbe (EUR)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

indeksirano

100

52

109

71

| (85) | V letih viška 2006 in 2008 je bila raven naložb razmeroma visoka zaradi ponovnega postavljanja peči. V tej kapitalsko intenzivni industriji je treba peči na novo postaviti vsakih 7 do 10 let, stroški pri postavitvi peči pa lahko znašajo od 8 do 13 milijonov EUR (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Dobršen del drugih, bolj strukturnih visokih stroškov naložb je povezan s porabo zlitin iz puš in posledično njihovo ponovno postavitvijo. |
| --- | --- |

(85)

V letih viška 2006 in 2008 je bila raven naložb razmeroma visoka zaradi ponovnega postavljanja peči. V tej kapitalsko intenzivni industriji je treba peči na novo postaviti vsakih 7 do 10 let, stroški pri postavitvi peči pa lahko znašajo od 8 do 13 milijonov EUR (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Dobršen del drugih, bolj strukturnih visokih stroškov naložb je povezan s porabo zlitin iz puš in posledično njihovo ponovno postavitvijo.

4.14.   Višina dejanske stopnje dampinga

| (86) | Stopnja dampinga za uvoz iz LRK je zelo visoka, kot je navedeno v uvodni izjavi (55). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv. |
| --- | --- |

(86)

Stopnja dampinga za uvoz iz LRK je zelo visoka, kot je navedeno v uvodni izjavi (55). Glede na obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza se učinek stopenj dampinga ne more obravnavati kot zanemarljiv.

5.   Sklep o škodi

| (87) | Kljub resnim prizadevanjem industrije Unije, da bi povečala svojo konkurenčnost, večina kazalcev škode za industrijo Unije kaže negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je posebno opazno pri analizi kazalcev za finančno uspešnost industrije Unije, zlasti donosnosti naložb, denarnega toka in dobičkonosnosti, ki so se vsi gibali zelo negativno. Poleg tega so kazalci za proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež prav tako potrdili jasno poslabšanje gibanja. |
| --- | --- |

(87)

Kljub resnim prizadevanjem industrije Unije, da bi povečala svojo konkurenčnost, večina kazalcev škode za industrijo Unije kaže negativno gibanje v obravnavanem obdobju. To je posebno opazno pri analizi kazalcev za finančno uspešnost industrije Unije, zlasti donosnosti naložb, denarnega toka in dobičkonosnosti, ki so se vsi gibali zelo negativno. Poleg tega so kazalci za proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje in tržni delež prav tako potrdili jasno poslabšanje gibanja.

| (88) | Hkrati je uvoz steklenih vlaken iz LRK nelojalno zniževal cene industrije Unije za do 39 % v OP in industrija Unije je izgubila 5 odstotnih točk tržnega deleža v manj kot štirih letih. |
| --- | --- |

(88)

Hkrati je uvoz steklenih vlaken iz LRK nelojalno zniževal cene industrije Unije za do 39 % v OP in industrija Unije je izgubila 5 odstotnih točk tržnega deleža v manj kot štirih letih.

| (89) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je industriji Unije nastala znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

E.   VZROČNA ZVEZA

1.   Uvod

| (90) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz povzročil škodo industriji Unije do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz povzročil škodo industriji Unije do stopnje, ki se lahko opredeli kot znatna. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko istočasno povzročili škodo industriji Unije, s čimer se je zagotovilo, da se morebitna škoda zaradi teh drugih dejavnikov ni pripisala dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (91) | Med letom 2006 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka povečal za 51 %, zaradi česar se je tržni delež Unije povečal za 98 %, od 7,9 % na 15,6 %. |
| --- | --- |

(91)

Med letom 2006 in OP se je obseg dampinškega uvoza zadevnega izdelka povečal za 51 %, zaradi česar se je tržni delež Unije povečal za 98 %, od 7,9 % na 15,6 %.

| (92) | To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v obravnavanem obdobju se je ujemal z gibanjem navzdol pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 5,6 odstotnih točk tržnega deleža in njene prodajne cene so se znižale za 2 % zaradi pritiska na cene poceni dampinškega uvoza na trgu Unije. Precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen je preprečilo, da bi industrija Unije v sprejemljivem obsegu prenesla povišane stroške proizvodnje v prodajne cene, kar je povzročilo nizke stopnje dobičkonosnosti, v OP pa negativne. |
| --- | --- |

(92)

To povečanje dampinškega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v obravnavanem obdobju se je ujemal z gibanjem navzdol pri večini kazalcev škode za industrijo Unije. Industrija Unije je izgubila 5,6 odstotnih točk tržnega deleža in njene prodajne cene so se znižale za 2 % zaradi pritiska na cene poceni dampinškega uvoza na trgu Unije. Precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen je preprečilo, da bi industrija Unije v sprejemljivem obsegu prenesla povišane stroške proizvodnje v prodajne cene, kar je povzročilo nizke stopnje dobičkonosnosti, v OP pa negativne.

| (93) | Gre omeniti, da se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK še naprej povečeval celo v OP. Kakor navaja tudi uvodna izjava (62), se je drugače povedano obseg dampinškega uvoza iz LRK zmanjševal počasneje kot potrošnja Unije. |
| --- | --- |

(93)

Gre omeniti, da se je tržni delež dampinškega uvoza iz LRK še naprej povečeval celo v OP. Kakor navaja tudi uvodna izjava (62), se je drugače povedano obseg dampinškega uvoza iz LRK zmanjševal počasneje kot potrošnja Unije.

| (94) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da ni vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Eden od argumentov za to je, da se razlika med prodajnimi cenami na Kitajskem in v Uniji ni bistveno spremenila skozi vse obravnavano obdobje, medtem ko je dobičkonosnost industrije Unije v istem času nihala. Glede tega je treba upoštevati, da na prodajo industrije Unije ni močno pritiskala samo raven cen, ampak tudi obseg že poceni dampinškega uvoza. In četudi bi drugi dejavniki igrali vlogo pri poslabšanem stanju industrije Unije in s tem kako vplivali na gibanje dobičkonosnosti v industriji Unije, to nikakor ne more blažiti posledic dampinškega uvoza iz LRK, ki je stalno nelojalno zniževal prodajne cene Unije, zlasti ker se je to dogajalo na razmeroma stanovitni ravni, kljub spremembam na trgu, kot sta rast in upad potrošnje ali spremembe cen surovin. |
| --- | --- |

(94)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da ni vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Eden od argumentov za to je, da se razlika med prodajnimi cenami na Kitajskem in v Uniji ni bistveno spremenila skozi vse obravnavano obdobje, medtem ko je dobičkonosnost industrije Unije v istem času nihala. Glede tega je treba upoštevati, da na prodajo industrije Unije ni močno pritiskala samo raven cen, ampak tudi obseg že poceni dampinškega uvoza. In četudi bi drugi dejavniki igrali vlogo pri poslabšanem stanju industrije Unije in s tem kako vplivali na gibanje dobičkonosnosti v industriji Unije, to nikakor ne more blažiti posledic dampinškega uvoza iz LRK, ki je stalno nelojalno zniževal prodajne cene Unije, zlasti ker se je to dogajalo na razmeroma stanovitni ravni, kljub spremembam na trgu, kot sta rast in upad potrošnje ali spremembe cen surovin.

| (95) | Podoben argument je bil dan za domnevno pomanjkanje zveze med vrednostmi dobičkonosnosti industrije Unije in spremembami njenega tržnega deleža. Ravni dobičkonosnosti industrije Unije so se na primer začasno izboljšale od leta 2006 do 2007 kljub padcu njenega tržnega deleža. To je bilo delno zaradi okrepljenih razmer na trgu Unije leta 2007 (glej 6-odstotno povečanje potrošnje Unije v uvodni izjavi (60)). Pomembnejše pa je, da se je industrija Unije v letih 2006 in 2007 osredotočila na racionalizacijo proizvodnje z zniževanjem proizvodnih stroškov, kar je ravno tako imelo posledice na ravni dobičkonosnosti. Drugi primer je rahlo povečanje tržnega deleža industrije Unije med letom 2008 in OP, medtem ko je njena stopnja dobičkonosnosti upadla na hudo 15-odstotno izgubo. Vendar je v istem obdobju tudi dampinški uvoz iz LRK lahko povečal svoj tržni delež, medtem ko je še vedno nelojalno precej zniževal prodajne cene v Uniji. Zaradi tega je industrija Unije imela zelo veliko izgubo. Oba primera namreč kažeta, da se en ali dva ločena kazalca ne moreta upoštevati sama pri merjenju posledic dampinškega uvoza na stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(95)

Podoben argument je bil dan za domnevno pomanjkanje zveze med vrednostmi dobičkonosnosti industrije Unije in spremembami njenega tržnega deleža. Ravni dobičkonosnosti industrije Unije so se na primer začasno izboljšale od leta 2006 do 2007 kljub padcu njenega tržnega deleža. To je bilo delno zaradi okrepljenih razmer na trgu Unije leta 2007 (glej 6-odstotno povečanje potrošnje Unije v uvodni izjavi (60)). Pomembnejše pa je, da se je industrija Unije v letih 2006 in 2007 osredotočila na racionalizacijo proizvodnje z zniževanjem proizvodnih stroškov, kar je ravno tako imelo posledice na ravni dobičkonosnosti. Drugi primer je rahlo povečanje tržnega deleža industrije Unije med letom 2008 in OP, medtem ko je njena stopnja dobičkonosnosti upadla na hudo 15-odstotno izgubo. Vendar je v istem obdobju tudi dampinški uvoz iz LRK lahko povečal svoj tržni delež, medtem ko je še vedno nelojalno precej zniževal prodajne cene v Uniji. Zaradi tega je industrija Unije imela zelo veliko izgubo. Oba primera namreč kažeta, da se en ali dva ločena kazalca ne moreta upoštevati sama pri merjenju posledic dampinškega uvoza na stanje industrije Unije.

| (96) | Glede na navedeno se začasno sklene, da je poceni dampinški uvoz iz LRK, ki je vstopil na trg Unije v velikem in stalno naraščajočem obsegu ter ki je nelojalno občutno zniževal prodajne cene industrije Unije skozi vse obravnavano obdobje, znatno negativno vplival na gospodarsko stanje industrije Unije. |
| --- | --- |

(96)

Glede na navedeno se začasno sklene, da je poceni dampinški uvoz iz LRK, ki je vstopil na trg Unije v velikem in stalno naraščajočem obsegu ter ki je nelojalno občutno zniževal prodajne cene industrije Unije skozi vse obravnavano obdobje, znatno negativno vplival na gospodarsko stanje industrije Unije.

3.   Učinek drugih dejavnikov

3.1.   Uvoz iz tretjih držav

| (97) | V obravnavanem obdobju je potekal omejen uvoz iz tretjih držav. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki niso LRK, se je zmanjšal za 2 odstotni točki, in sicer od 17 % na 15 %. Drugi največji vir uvoza, Norveška, je imela v OP tržni delež 3,3 %. Turčija je imela v OP tržni delež 2,5 % in je bila četrti največji vir uvoza, ZDA so imele v OP tržni delež pod 2 %.

  Preglednica 17











  Uvoz iz drugih držav |
| --- | --- |
| Država | | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| Norveška | obseg (v tonah) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| tržni delež ( %) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| povp. cena (EUR) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Turčija | obseg (v tonah) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| tržni delež ( %) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| povp. cena (EUR) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| ZDA | obseg (v tonah) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| tržni delež ( %) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| povp. cena (EUR) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malezija | obseg (v tonah) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| tržni delež ( %) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| povp. cena (EUR) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Tajvan | obseg (v tonah) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| tržni delež ( %) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| povp. cena (EUR) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| Indija | obseg (v tonah) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| tržni delež ( %) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| povp. cena (EUR) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Republika Koreja | obseg (v tonah) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| tržni delež ( %) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| povp. cena (EUR) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Japonska | obseg (v tonah) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| tržni delež ( %) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| povp. cena (EUR) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Mehika | obseg (v tonah) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| tržni delež ( %) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| povp. cena (EUR) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Kanada | obseg (v tonah) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| tržni delež ( %) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| povp. cena (EUR) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| druge države | obseg (v tonah) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| tržni delež ( %) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| povp. cena (EUR) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

V obravnavanem obdobju je potekal omejen uvoz iz tretjih držav. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki niso LRK, se je zmanjšal za 2 odstotni točki, in sicer od 17 % na 15 %. Drugi največji vir uvoza, Norveška, je imela v OP tržni delež 3,3 %. Turčija je imela v OP tržni delež 2,5 % in je bila četrti največji vir uvoza, ZDA so imele v OP tržni delež pod 2 %.

Preglednica 17

Uvoz iz drugih držav

Država

2006

2007

2008

OP

Norveška

obseg (v tonah)

34 990

28 834

35 410

24 993

tržni delež ( %)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

povp. cena (EUR)

1 254

1 412

1 360

1 256

Turčija

obseg (v tonah)

28 981

25 035

20 658

18 874

tržni delež ( %)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

povp. cena (EUR)

1 097

1 155

1 202

1 077

ZDA

obseg (v tonah)

22 921

24 246

20 447

13 569

tržni delež ( %)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

povp. cena (EUR)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malezija

obseg (v tonah)

9 541

25 569

35 200

12 601

tržni delež ( %)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

povp. cena (EUR)

979

1 019

1 022

1 025

Tajvan

obseg (v tonah)

19 318

18 150

14 655

11 285

tržni delež ( %)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

povp. cena (EUR)

1 193

1 146

1 069

975

Indija

obseg (v tonah)

4 365

11 231

3 757

5 361

tržni delež ( %)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

povp. cena (EUR)

1 308

1 232

1 315

1 240

Republika Koreja

obseg (v tonah)

7 959

5 974

13 934

5 116

tržni delež ( %)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

povp. cena (EUR)

1 430

1 607

894

1 004

Japonska

obseg (v tonah)

21 671

10 727

11 174

4 609

tržni delež ( %)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

povp. cena (EUR)

1 197

1 315

1 401

1 804

Mehika

obseg (v tonah)

4 894

9 713

7 226

3 689

tržni delež ( %)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

povp. cena (EUR)

1 488

1 204

1 289

1 359

Kanada

obseg (v tonah)

4 136

3 309

2 196

2 244

tržni delež ( %)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

povp. cena (EUR)

1 303

2 025

1 761

2 146

druge države

obseg (v tonah)

8 954

14 848

8 519

9 227

tržni delež ( %)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

povp. cena (EUR)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | Ta preglednica, ki temelji na Eurostatovih podatkih, kaže, da so tudi povprečne ravni cen na meji Unije na splošno dosti višje kot cene uvoza iz LRK, kot povzema uvodna izjava (63). Pri primerjavi teh cen po Eurostatu s prodajnimi cenami industrije Unije iz uvodne izjave (74) je bilo za uvoz iz Turčije videti, da nelojalno znižuje prodajne cene industrije Unije v OP. Vendar je uvoz iz Turčije v OP imel le 2,5-odstotni tržni delež, kar je pod njenim tržnim deležem leta 2006. Poleg tega so bile cene tega uvoza stalno precej nad ravnmi cen uvoza iz LRK, in sicer za 14 % do 23 %. Tudi za uvoz iz Malezije, Tajvana in Republike Koreje je videti, da je pod cenami industrije Unije, vendar so njihovi tržni deleži omejeni in se še krčijo. Zato se za uvoz iz Turčije, Malezije, Tajvana in Republike Koreje ali uvoz iz katere koli druge tretje države ni štelo, da negativno vpliva na stanje industrije Unije. Glede na navedeno je primerno začasno skleniti, da uvoz iz drugih držav ni pretrgal vzročne zveze med ugotovljenim dampingom in znatno škodo za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(98)

Ta preglednica, ki temelji na Eurostatovih podatkih, kaže, da so tudi povprečne ravni cen na meji Unije na splošno dosti višje kot cene uvoza iz LRK, kot povzema uvodna izjava (63). Pri primerjavi teh cen po Eurostatu s prodajnimi cenami industrije Unije iz uvodne izjave (74) je bilo za uvoz iz Turčije videti, da nelojalno znižuje prodajne cene industrije Unije v OP. Vendar je uvoz iz Turčije v OP imel le 2,5-odstotni tržni delež, kar je pod njenim tržnim deležem leta 2006. Poleg tega so bile cene tega uvoza stalno precej nad ravnmi cen uvoza iz LRK, in sicer za 14 % do 23 %. Tudi za uvoz iz Malezije, Tajvana in Republike Koreje je videti, da je pod cenami industrije Unije, vendar so njihovi tržni deleži omejeni in se še krčijo. Zato se za uvoz iz Turčije, Malezije, Tajvana in Republike Koreje ali uvoz iz katere koli druge tretje države ni štelo, da negativno vpliva na stanje industrije Unije. Glede na navedeno je primerno začasno skleniti, da uvoz iz drugih držav ni pretrgal vzročne zveze med ugotovljenim dampingom in znatno škodo za industrijo Unije.

3.2.   Vpliv gospodarske krize

| (99) | Več strani je trdilo, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila gospodarska kriza, zaradi katere je povpraševanje strmo upadlo. |
| --- | --- |

(99)

Več strani je trdilo, da je škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila gospodarska kriza, zaradi katere je povpraševanje strmo upadlo.

| (100) | Med letom 2008 in OP je bilo namreč mogoče opaziti močan padec potrošnje Unije, kot navaja uvodna izjava (60). To zmanjšanje je bilo 28-odstotno in priznano je, da ga je povzročila gospodarska kriza, ki je v tistem času prizadela Unijo. Večino sektorjev, ki uporabljajo izdelke, ki vsebujejo izdelek v preiskavi (avtomobilska industrija, vetrna energija, gradbeništvo itn.), je gospodarska kriza hudo prizadela, zaradi česar je na začetku verige upadlo povpraševanje po steklenih vlaknih. |
| --- | --- |

(100)

Med letom 2008 in OP je bilo namreč mogoče opaziti močan padec potrošnje Unije, kot navaja uvodna izjava (60). To zmanjšanje je bilo 28-odstotno in priznano je, da ga je povzročila gospodarska kriza, ki je v tistem času prizadela Unijo. Večino sektorjev, ki uporabljajo izdelke, ki vsebujejo izdelek v preiskavi (avtomobilska industrija, vetrna energija, gradbeništvo itn.), je gospodarska kriza hudo prizadela, zaradi česar je na začetku verige upadlo povpraševanje po steklenih vlaknih.

| (101) | Vendar je povečani dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno občutno nižal prodajne cene industrije Unije, še povečal negativne učinke upada gospodarske rasti in zmanjševanja povpraševanja. Čeprav bi se zato lahko štelo, da je gospodarska recesija prispevala k škodi v OP, to nikakor ne more zmanjšati škodljivega učinka zelo poceni dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije skozi vse obravnavano obdobje. Tudi ob čedalje manjši prodaji bi industrija Unije zmogla vzdrževati sprejemljiv obseg in cene ter s tem omejila negativni vpliv upada potrošnje. Vendar bi to bilo mogoče le, če ne bi bilo nepoštene konkurence poceni dampinškega uvoza na trgu. Še več, vpliv kitajskega dampinškega uvoza, ki je nelojalno precej nižal prodajne cene Unije v OP, je mogoče šteti za še bolj škodljivega v času gospodarske krize. |
| --- | --- |

(101)

Vendar je povečani dampinški uvoz iz LRK, ki je nelojalno občutno nižal prodajne cene industrije Unije, še povečal negativne učinke upada gospodarske rasti in zmanjševanja povpraševanja. Čeprav bi se zato lahko štelo, da je gospodarska recesija prispevala k škodi v OP, to nikakor ne more zmanjšati škodljivega učinka zelo poceni dampinškega uvoza iz LRK na trg Unije skozi vse obravnavano obdobje. Tudi ob čedalje manjši prodaji bi industrija Unije zmogla vzdrževati sprejemljiv obseg in cene ter s tem omejila negativni vpliv upada potrošnje. Vendar bi to bilo mogoče le, če ne bi bilo nepoštene konkurence poceni dampinškega uvoza na trgu. Še več, vpliv kitajskega dampinškega uvoza, ki je nelojalno precej nižal prodajne cene Unije v OP, je mogoče šteti za še bolj škodljivega v času gospodarske krize.

| (102) | Glede na navedeno upada gospodarske rasti ni mogoče šteti za mogoči vzrok pretrganja vzročne zveze med škodo za industrijo Unije in dampinškim uvozom iz LRK. |
| --- | --- |

(102)

Glede na navedeno upada gospodarske rasti ni mogoče šteti za mogoči vzrok pretrganja vzročne zveze med škodo za industrijo Unije in dampinškim uvozom iz LRK.

3.3.   Razvoj kitajskega obsega uvoza in finančnega položaja industrije Unije

| (103) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da ni vzročne zveze med dampinškim uvozom in finančnim položajem industrije Unije, ker je ta dosegla najboljše stopnje dobičkonosnosti v letih, ko je uvoz zadevnega izdelka iz LRK imel največji obseg, in bila najmanj uspešna, ko se je uvoz iz LRK spustil na najnižjo raven v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(103)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da ni vzročne zveze med dampinškim uvozom in finančnim položajem industrije Unije, ker je ta dosegla najboljše stopnje dobičkonosnosti v letih, ko je uvoz zadevnega izdelka iz LRK imel največji obseg, in bila najmanj uspešna, ko se je uvoz iz LRK spustil na najnižjo raven v obravnavanem obdobju.

| (104) | Pri tem gre najprej omeniti, da je gibanje potrošnje, zlasti upad gospodarske rasti v OP, vsekakor vplivalo na obseg uvoza iz LRK in finančni položaj industrije Unije zaradi svetovnega pomena krize. |
| --- | --- |

(104)

Pri tem gre najprej omeniti, da je gibanje potrošnje, zlasti upad gospodarske rasti v OP, vsekakor vplivalo na obseg uvoza iz LRK in finančni položaj industrije Unije zaradi svetovnega pomena krize.

| (105) | Kakor je bilo že navedeno, pa je dampinški uvoz iz LRK nelojalno precej nižal prodajne cene industrije Unije v OP, tj. med upadom gospodarske rasti. Povrhu je proizvajalcem izvoznikom iz LRK uspelo še rahlo povečati svoj tržni delež tudi v času upada gospodarske rasti, medtem ko je industrija Unije imela hude izgube, ker ni mogla prodajati po ugodnejši ceni. |
| --- | --- |

(105)

Kakor je bilo že navedeno, pa je dampinški uvoz iz LRK nelojalno precej nižal prodajne cene industrije Unije v OP, tj. med upadom gospodarske rasti. Povrhu je proizvajalcem izvoznikom iz LRK uspelo še rahlo povečati svoj tržni delež tudi v času upada gospodarske rasti, medtem ko je industrija Unije imela hude izgube, ker ni mogla prodajati po ugodnejši ceni.

| (106) | Lahko se namreč oceni, da sta navedeno nelojalno nižanje prodajnih cen ob čedalje večjem tržnem deležu dampinškega uvoza iz LRK povzročila še več škode industriji Unije, kot če bi to potekalo v času brez spremenljive potrošnje zaradi upada gospodarske rasti. |
| --- | --- |

(106)

Lahko se namreč oceni, da sta navedeno nelojalno nižanje prodajnih cen ob čedalje večjem tržnem deležu dampinškega uvoza iz LRK povzročila še več škode industriji Unije, kot če bi to potekalo v času brez spremenljive potrošnje zaradi upada gospodarske rasti.

| (107) | Glede na navedeno nikakor ni mogoče skleniti, da se primerjava golega gibanja obsega dampinškega uvoza iz LRK in finančne uspešnosti industrije Unije lahko šteje za dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(107)

Glede na navedeno nikakor ni mogoče skleniti, da se primerjava golega gibanja obsega dampinškega uvoza iz LRK in finančne uspešnosti industrije Unije lahko šteje za dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo za industrijo Unije.

3.4.   Upad izvoza in/ali prodaje za lastno uporabo v industriji Unije

| (108) | Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi dobičkonosnost industrije Unije domnevno poslabšal upad izvoza ali upad proizvodnje za lastno uporabo, ne pa upad njihove prodaje v Uniji. Pri tem gre najprej spomniti, da so bili z izjemo obsega prodaje vsi kazalci škode, vključno z dobičkonosnostjo, ocenjeni na podlagi prodaje na trgu Unije nepovezanim strankam. Drugače povedano, izvoz in prodaja za lastno uporabo sta izločena iz izračuna. Nadalje je res, da se je obseg izvoza zmanjšal za spoznanje hitreje kot prodaja Unije, ampak to se ni zgodilo pri proizvodnji za lastno uporabo, ki je v vsem obravnavanem obdobju predstavljala med 22,4 % in 24,4 % skupne prodaje Unije. Poleg tega pa zaradi pomena izvoza v primerjavi s prodajo industrije Unije v EU (nihanja med 10 % in 14 % skozi vse obravnavano obdobje) te prodaje ni mogoče šteti za tako pomembno, da bi postavila pod vprašaj vzročno zvezo med dampinškim uvozom in vplivom na industrijo Unije. Ta argument se torej zavrne. |
| --- | --- |

(108)

Nekatere zainteresirane strani so trdile, da naj bi dobičkonosnost industrije Unije domnevno poslabšal upad izvoza ali upad proizvodnje za lastno uporabo, ne pa upad njihove prodaje v Uniji. Pri tem gre najprej spomniti, da so bili z izjemo obsega prodaje vsi kazalci škode, vključno z dobičkonosnostjo, ocenjeni na podlagi prodaje na trgu Unije nepovezanim strankam. Drugače povedano, izvoz in prodaja za lastno uporabo sta izločena iz izračuna. Nadalje je res, da se je obseg izvoza zmanjšal za spoznanje hitreje kot prodaja Unije, ampak to se ni zgodilo pri proizvodnji za lastno uporabo, ki je v vsem obravnavanem obdobju predstavljala med 22,4 % in 24,4 % skupne prodaje Unije. Poleg tega pa zaradi pomena izvoza v primerjavi s prodajo industrije Unije v EU (nihanja med 10 % in 14 % skozi vse obravnavano obdobje) te prodaje ni mogoče šteti za tako pomembno, da bi postavila pod vprašaj vzročno zvezo med dampinškim uvozom in vplivom na industrijo Unije. Ta argument se torej zavrne.

3.5.   Povečana zmogljivost industrije Unije in povišani stroški proizvodnje

| (109) | Ena zainteresirana stran je trdila, da je upad industrije Unije povzročila napačna odločitev za povečanje zmogljivosti. Pri tem gre najprej omeniti, da je bil trg steklenih vlaken več let rastoč trg in da odločitve za povečanje zmogljivosti v nekaterih obratih ni mogoče šteti za nerazumno poslovno načrtovanje ob čedalje večji potrošnji. Poleg tega gre omeniti, da se je v celoti gledano v obravnavanem obdobju zmogljivost industrije Unije pravzaprav zmanjšala (glej uvodno izjavo (68)). |
| --- | --- |

(109)

Ena zainteresirana stran je trdila, da je upad industrije Unije povzročila napačna odločitev za povečanje zmogljivosti. Pri tem gre najprej omeniti, da je bil trg steklenih vlaken več let rastoč trg in da odločitve za povečanje zmogljivosti v nekaterih obratih ni mogoče šteti za nerazumno poslovno načrtovanje ob čedalje večji potrošnji. Poleg tega gre omeniti, da se je v celoti gledano v obravnavanem obdobju zmogljivost industrije Unije pravzaprav zmanjšala (glej uvodno izjavo (68)).

| (110) | V vsakem primeru gre omeniti, da je industriji Unije uspelo znižati stroške na enoto glavnih surovin kljub povišanju stroškov surovin v obravnavanem obdobju:

  Preglednica 18










  Stroški surovin in stroški na enoto proizvedenih steklenih vlaken |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | OP |
| cena/tona surovine (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| strošek surovine/tona steklenih vlaken (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

V vsakem primeru gre omeniti, da je industriji Unije uspelo znižati stroške na enoto glavnih surovin kljub povišanju stroškov surovin v obravnavanem obdobju:

Preglednica 18

Stroški surovin in stroški na enoto proizvedenih steklenih vlaken

2006

2007

2008

OP

cena/tona surovine (3)

100

106

104

102

strošek surovine/tona steklenih vlaken (3)

100

99

97

94

| (111) | Navedeno gibanje stroškov surovin na proizvedeno enoto steklenih vlaken je posledica naložb v večjo učinkovitost in konkurenčnost. Industrija Unije je namreč sprejela več ukrepov za okrepitev in racionalizacijo proizvodnih postopkov in vhodnih stroškov v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(111)

Navedeno gibanje stroškov surovin na proizvedeno enoto steklenih vlaken je posledica naložb v večjo učinkovitost in konkurenčnost. Industrija Unije je namreč sprejela več ukrepov za okrepitev in racionalizacijo proizvodnih postopkov in vhodnih stroškov v obravnavanem obdobju.

| (112) | Pri stroških dela, kot je bilo že navedeno v uvodnih izjavah (75) do (77), je industrija Unije zmanjšala število zaposlenih za 20 % v obravnavanem obdobju, medtem pa so se povprečne plače zmanjšale celo brez izločitve precejšnjih odpravnin. |
| --- | --- |

(112)

Pri stroških dela, kot je bilo že navedeno v uvodnih izjavah (75) do (77), je industrija Unije zmanjšala število zaposlenih za 20 % v obravnavanem obdobju, medtem pa so se povprečne plače zmanjšale celo brez izločitve precejšnjih odpravnin.

| (113) | Zaradi teh razlogov se zavrne argument, da je slabšanje industrije Unije posledica povišanih proizvodnih stroškov, mogoče zaradi neučinkovitosti ali visokih stroškov dela. |
| --- | --- |

(113)

Zaradi teh razlogov se zavrne argument, da je slabšanje industrije Unije posledica povišanih proizvodnih stroškov, mogoče zaradi neučinkovitosti ali visokih stroškov dela.

3.6.   Konkurenčnost dampinškega uvoza iz LRK in samopovzročena škoda s povezanimi kitajskimi proizvajalci

| (114) | Navedeno je bilo, da sta bolj kot damping izdelka v preiskavi škodo povzročila obseg proizvodnje in sodobna tehnologija, ki ju uporabljajo kitajski izvozniki. V celoti gledano se lahko ugotovi, da imajo proizvajalci Unije tudi proizvodnjo velikega obsega in sodobne proizvodnje postopke. |
| --- | --- |

(114)

Navedeno je bilo, da sta bolj kot damping izdelka v preiskavi škodo povzročila obseg proizvodnje in sodobna tehnologija, ki ju uporabljajo kitajski izvozniki. V celoti gledano se lahko ugotovi, da imajo proizvajalci Unije tudi proizvodnjo velikega obsega in sodobne proizvodnje postopke.

| (115) | Ena zainteresirana stran je navedla, da si je industrija Unije verjetno sama prizadejala samopovzročeno škodo z uvozom od kitajskih proizvajalcev, povezanih z njo. Pri tem gre omeniti, da je bil obseg takega uvoza zelo omejen po proizvodnji industrije Unije in uvozu zadevnega izdelka iz LRK, kakor navaja uvodna izjava (58). |
| --- | --- |

(115)

Ena zainteresirana stran je navedla, da si je industrija Unije verjetno sama prizadejala samopovzročeno škodo z uvozom od kitajskih proizvajalcev, povezanih z njo. Pri tem gre omeniti, da je bil obseg takega uvoza zelo omejen po proizvodnji industrije Unije in uvozu zadevnega izdelka iz LRK, kakor navaja uvodna izjava (58).

| (116) | Zato ne pomanjkanja konkurenčnosti ne uvoza od povezanih kitajskih proizvajalcev ni mogoče šteti za dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in ugotovljeno škodo. |
| --- | --- |

(116)

Zato ne pomanjkanja konkurenčnosti ne uvoza od povezanih kitajskih proizvajalcev ni mogoče šteti za dejavnik, ki bi pretrgal vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in ugotovljeno škodo.

4.   Sklep o vzročni zvezi

| (117) | Skratka, iz zgornje analize je razvidno, da se je uvoz steklenih vlaken iz LRK po količinah močno povečeval v obravnavanem obdobju in s tem postopno zmanjševal tržni delež industrije Unije. Poleg tega so te povečane količine, ki so vstopile na trg Unije po dampinških cenah, nelojalno močno zniževale prodajne cene industrije Unije in ji s tem preprečevale, da na svoje stranke prenese višje stroške surovin. Čeprav je industrija Unije nekaj časa zmogla izravnavati negativne učinke tega pritiska z izboljšanjem učinkovitosti, to ni bilo več mogoče, ko je gospodarska kriza občutno zmanjšala raven povpraševanja. |
| --- | --- |

(117)

Skratka, iz zgornje analize je razvidno, da se je uvoz steklenih vlaken iz LRK po količinah močno povečeval v obravnavanem obdobju in s tem postopno zmanjševal tržni delež industrije Unije. Poleg tega so te povečane količine, ki so vstopile na trg Unije po dampinških cenah, nelojalno močno zniževale prodajne cene industrije Unije in ji s tem preprečevale, da na svoje stranke prenese višje stroške surovin. Čeprav je industrija Unije nekaj časa zmogla izravnavati negativne učinke tega pritiska z izboljšanjem učinkovitosti, to ni bilo več mogoče, ko je gospodarska kriza občutno zmanjšala raven povpraševanja.

| (118) | Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. Pri tem se je pokazalo, da uvoz iz tretjih držav, posledice gospodarske krize, gibanje druge prodaje industrije Unije in drugi dejavniki, vključno s tistimi iz uvodnih izjav (97) do (116), niso videti taki, da bi pretrgali vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom in škodo za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(118)

Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. Pri tem se je pokazalo, da uvoz iz tretjih držav, posledice gospodarske krize, gibanje druge prodaje industrije Unije in drugi dejavniki, vključno s tistimi iz uvodnih izjav (97) do (116), niso videti taki, da bi pretrgali vzročno zvezo, ki je bila ugotovljena med dampinškim uvozom in škodo za industrijo Unije.

| (119) | Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(119)

Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, ustrezno ločeni od škodljivega učinka dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je uvoz iz LRK industriji Unije povzročil znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.

F.   INTERES UNIJE

| (120) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče skleniti, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila verjeten vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali kljub sklepom o dampingu, škodi in vzročni zvezi obstajajo nujni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče skleniti, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je Komisija proučila verjeten vpliv možnih ukrepov na vse vključene strani in verjetne posledice nesprejetja ukrepov.

| (121) | Komisija je poslala vprašalnike neodvisnim uvoznikom in uporabnikom. Skupaj je bilo poslanih 60 vprašalnikov. Dva uvoznika in 13 uporabnikov je nato predložilo izpolnjene vprašalnike v predpisanem roku. Poleg tega je med postopkom več uvoznikov in uporabnikov z dopisi izrazilo nasprotovanje vsem morebitnim ukrepom za ta primer. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je poslala vprašalnike neodvisnim uvoznikom in uporabnikom. Skupaj je bilo poslanih 60 vprašalnikov. Dva uvoznika in 13 uporabnikov je nato predložilo izpolnjene vprašalnike v predpisanem roku. Poleg tega je med postopkom več uvoznikov in uporabnikov z dopisi izrazilo nasprotovanje vsem morebitnim ukrepom za ta primer.

1.   Interes industrije Unije

| (122) | Kot navaja uvodna izjava (56), je v OP podobni izdelek proizvajalo 11 proizvajalcev Unije. Osem pritožnikov je predstavljalo več kot 90 % proizvodnje Unije; še dva sta podprla pritožbo, medtem ko 11. družba je ni niti podprla niti ji ni nasprotovala. |
| --- | --- |

(122)

Kot navaja uvodna izjava (56), je v OP podobni izdelek proizvajalo 11 proizvajalcev Unije. Osem pritožnikov je predstavljalo več kot 90 % proizvodnje Unije; še dva sta podprla pritožbo, medtem ko 11. družba je ni niti podprla niti ji ni nasprotovala.

| (123) | Tri vzorčene družbe, ki so predstavljale približno 60 % skupne proizvodnje Unije, so zaposlovale 3 300 oseb, ki so bile neposredno udeležene pri proizvodnji, prodaji in upravljanju podobnega izdelka. Gre spomniti, da so kazalci škode pokazali splošno negativno gibanje in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala z že zelo nizke ravni 0,3 % na – 15,0 %, medtem ko se je njen tržni delež zmanjšal za 5,6 odstotnih točk. |
| --- | --- |

(123)

Tri vzorčene družbe, ki so predstavljale približno 60 % skupne proizvodnje Unije, so zaposlovale 3 300 oseb, ki so bile neposredno udeležene pri proizvodnji, prodaji in upravljanju podobnega izdelka. Gre spomniti, da so kazalci škode pokazali splošno negativno gibanje in da so bili resno prizadeti zlasti kazalci škode za tržni delež in finančno uspešnost industrije Unije, kot so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije zmanjšala z že zelo nizke ravni 0,3 % na – 15,0 %, medtem ko se je njen tržni delež zmanjšal za 5,6 odstotnih točk.

| (124) | Če se uvedejo ukrepi, se pričakuje, da se bosta padanje cen in izguba tržnega deleža končala in da se bodo prodajne cene industrije Unije začele popravljati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj. |
| --- | --- |

(124)

Če se uvedejo ukrepi, se pričakuje, da se bosta padanje cen in izguba tržnega deleža končala in da se bodo prodajne cene industrije Unije začele popravljati, s čimer bi se precej izboljšal njen finančni položaj.

| (125) | Po drugi strani je verjetno, da se bo slabšanje trga in finančnega položaja industrije Unije nadaljevalo, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. Pri takem poteku se pričakuje, da bo industrija Unije izgubila dodaten tržni delež in ne bo več zmogla slediti tržnim cenam, ki jih določa uvoz iz LRK. Verjetna posledica tega bi bili dodatno zmanjšanje proizvodnje in naložb ter zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi pomenili množično izgubo delovnih mest. |
| --- | --- |

(125)

Po drugi strani je verjetno, da se bo slabšanje trga in finančnega položaja industrije Unije nadaljevalo, če se protidampinški ukrepi ne uvedejo. Pri takem poteku se pričakuje, da bo industrija Unije izgubila dodaten tržni delež in ne bo več zmogla slediti tržnim cenam, ki jih določa uvoz iz LRK. Verjetna posledica tega bi bili dodatno zmanjšanje proizvodnje in naložb ter zaprtje proizvodnih obratov v Uniji, ki bi pomenili množično izgubo delovnih mest.

| (126) | V skladu s tem se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov nedvomno v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(126)

V skladu s tem se začasno sklene, da je uvedba protidampinških ukrepov nedvomno v interesu industrije Unije.

2.   Interes nepovezanih uvoznikov v Uniji

| (127) | Kot že navedeno se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike in dva nepovezana uvoznika sta polno sodelovala v preiskavi s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov. Dejavnost teh dveh uvoznikov z zadevnim izdelkom iz LRK je ustvarila le majhen del njunega prometa (7 % oziroma 25 %). Oba sta nasprotovala morebitni uvedbi protidampinških ukrepov, saj sta menila, da lahko povzročijo prenehanje uvoza zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(127)

Kot že navedeno se vzorčenje ni uporabilo za nepovezane uvoznike in dva nepovezana uvoznika sta polno sodelovala v preiskavi s predložitvijo izpolnjenih vprašalnikov. Dejavnost teh dveh uvoznikov z zadevnim izdelkom iz LRK je ustvarila le majhen del njunega prometa (7 % oziroma 25 %). Oba sta nasprotovala morebitni uvedbi protidampinških ukrepov, saj sta menila, da lahko povzročijo prenehanje uvoza zadevnega izdelka iz LRK.

| (128) | Uvoz, ki sta ga prijavila uvoznika, pa je predstavljal zelo majhen delež vsega uvoza iz LRK v OP (pod 1 %). Noben drugi uvoznik ni sodeloval s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika ali utemeljenih pripomb. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov EU. |
| --- | --- |

(128)

Uvoz, ki sta ga prijavila uvoznika, pa je predstavljal zelo majhen delež vsega uvoza iz LRK v OP (pod 1 %). Noben drugi uvoznik ni sodeloval s predložitvijo izpolnjenega vprašalnika ali utemeljenih pripomb. Glede na navedeno se začasno sklene, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov EU.

3.   Interes uporabnikov

| (129) | Steklena vlakna v tem postopku imajo številne načine uporabe. Sodelovale so naslednje skupine uporabnikov: prejci (tako vrhunskih posebnih tkanin kot navadnejših tkanin, npr. za turbine za vetrno energijo, pomorske, prometne, vesoljske in infrastrukturne uporabe), proizvajalci prevlek, proizvajalci sestavljenih materialov, ki se med drugim uporabljajo v avtomobilski industriji ter proizvajalci kompozitnih polizdelkov ali končnih izdelkov. |
| --- | --- |

(129)

Steklena vlakna v tem postopku imajo številne načine uporabe. Sodelovale so naslednje skupine uporabnikov: prejci (tako vrhunskih posebnih tkanin kot navadnejših tkanin, npr. za turbine za vetrno energijo, pomorske, prometne, vesoljske in infrastrukturne uporabe), proizvajalci prevlek, proizvajalci sestavljenih materialov, ki se med drugim uporabljajo v avtomobilski industriji ter proizvajalci kompozitnih polizdelkov ali končnih izdelkov.

| (130) | Obseg zadevnega izdelka iz LRK, ki so ga kupili sodelujoči uporabniki, je predstavljal približno 20 % uvoza steklenih vlaken iz LRK v OP. Iz podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov je še razvidno, da uporabniška industrija Unije zaposluje precejšnje število ljudi. Čeprav na tej stopnji niso bili predloženi izčrpni in podkrepljeni podatki o tem, se po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov lahko začasno oceni, da v industriji na koncu proizvodne verige v EU dela 50 000–75 000 ljudi. Na isti podlagi se lahko oceni, da zaposlujejo oddelki, ki uporabljajo steklena vlakna, v družbah, ki so v OP uporabljale kitajska steklena vlakna, približno 27 000 ljudi. |
| --- | --- |

(130)

Obseg zadevnega izdelka iz LRK, ki so ga kupili sodelujoči uporabniki, je predstavljal približno 20 % uvoza steklenih vlaken iz LRK v OP. Iz podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov je še razvidno, da uporabniška industrija Unije zaposluje precejšnje število ljudi. Čeprav na tej stopnji niso bili predloženi izčrpni in podkrepljeni podatki o tem, se po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov lahko začasno oceni, da v industriji na koncu proizvodne verige v EU dela 50 000–75 000 ljudi. Na isti podlagi se lahko oceni, da zaposlujejo oddelki, ki uporabljajo steklena vlakna, v družbah, ki so v OP uporabljale kitajska steklena vlakna, približno 27 000 ljudi.

| (131) | Večina sodelujočih uporabnikov je navedla, da kupuje steklena vlakna iz kitajskih in drugih virov, vključno z evropskimi proizvajalci. Le malokateri so kupovali steklena vlakna izključno iz LRK. V tej panogi niso le dejavnosti industrije na koncu proizvodne verige zelo razvejene, ampak se tudi velikost teh družb lahko občutno razlikuje – in nekatere so del večjih skupin družb z mednarodnim poslovanjem, druge pa so popolnoma neodvisne. |
| --- | --- |

(131)

Večina sodelujočih uporabnikov je navedla, da kupuje steklena vlakna iz kitajskih in drugih virov, vključno z evropskimi proizvajalci. Le malokateri so kupovali steklena vlakna izključno iz LRK. V tej panogi niso le dejavnosti industrije na koncu proizvodne verige zelo razvejene, ampak se tudi velikost teh družb lahko občutno razlikuje – in nekatere so del večjih skupin družb z mednarodnim poslovanjem, druge pa so popolnoma neodvisne.

3.1.   Možni učinki ukrepov na dobičkonosnost uporabnikov

| (132) | Po izpolnjenih vprašalnikih se uporabniška industrija steklenih vlaken zdi razmeroma zdrava. Večina sodelujočih uporabnikov je namreč za vse obravnavano obdobje, vključno z OP, prijavila dobiček pri proizvodnji in prodaji izdelkov, ki so vsebovali izdelek v preiskavi. Nekaj uporabnikov je prijavilo izgubo za to dejavnost v OP, ampak dobiček več drugih se je gibal med 5 % in 10 %. |
| --- | --- |

(132)

Po izpolnjenih vprašalnikih se uporabniška industrija steklenih vlaken zdi razmeroma zdrava. Večina sodelujočih uporabnikov je namreč za vse obravnavano obdobje, vključno z OP, prijavila dobiček pri proizvodnji in prodaji izdelkov, ki so vsebovali izdelek v preiskavi. Nekaj uporabnikov je prijavilo izgubo za to dejavnost v OP, ampak dobiček več drugih se je gibal med 5 % in 10 %.

| (133) | Nabavni stroški steklenih vlaken na splošno znašajo precejšnji del proizvodnih stroškov pri izdelkih uporabniške industrije. Po predloženih podatkih lahko ta delež znaša od 10 % do preko 50 %, odvisno od izdelka. Za nekatere uporabnike lahko zato ima povišanje nabavnih stroškov kitajskih steklenih vlaken opazen učinek na stroške. |
| --- | --- |

(133)

Nabavni stroški steklenih vlaken na splošno znašajo precejšnji del proizvodnih stroškov pri izdelkih uporabniške industrije. Po predloženih podatkih lahko ta delež znaša od 10 % do preko 50 %, odvisno od izdelka. Za nekatere uporabnike lahko zato ima povišanje nabavnih stroškov kitajskih steklenih vlaken opazen učinek na stroške.

| (134) | Po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih uporabnikov se v povprečju lahko oceni možni vpliv protidampinških ukrepov na dobiček na okrog 1 % prometa tistih oddelkov uporabniških družb, ki uporabljajo steklena vlakna, in na manj kot 0,5 % prometa celote družb, v katerih so oddelki, ki uporabljajo steklena vlakna. Drugače povedano bi na dobičkonosnost oddelka, ki uporablja steklena vlakna, in celotne družbe v povprečju vplivalo za okrog eno odstotno točko oziroma manj kot pol odstotne točke. |
| --- | --- |

(134)

Po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih uporabnikov se v povprečju lahko oceni možni vpliv protidampinških ukrepov na dobiček na okrog 1 % prometa tistih oddelkov uporabniških družb, ki uporabljajo steklena vlakna, in na manj kot 0,5 % prometa celote družb, v katerih so oddelki, ki uporabljajo steklena vlakna. Drugače povedano bi na dobičkonosnost oddelka, ki uporablja steklena vlakna, in celotne družbe v povprečju vplivalo za okrog eno odstotno točko oziroma manj kot pol odstotne točke.

| (135) | Gre pa omeniti, da bi učinek na nekatere uporabniške družbe lahko bil večji, do približno 5 % prometa družbe. Zaradi stopenj dobička pri nekaterih uporabnikih in deleža steklenih vlaken v njihovih proizvodnih stroških ni mogoče izključiti, da bi njihovo dobičkonosnost lahko prizadelo močno povišanje cen steklenih vlaken, razen če povišanja stroškov ne bi mogli v celoti ali dobršnem delu prenesti na stranke. |
| --- | --- |

(135)

Gre pa omeniti, da bi učinek na nekatere uporabniške družbe lahko bil večji, do približno 5 % prometa družbe. Zaradi stopenj dobička pri nekaterih uporabnikih in deleža steklenih vlaken v njihovih proizvodnih stroških ni mogoče izključiti, da bi njihovo dobičkonosnost lahko prizadelo močno povišanje cen steklenih vlaken, razen če povišanja stroškov ne bi mogli v celoti ali dobršnem delu prenesti na stranke.

| (136) | Skratka, lahko se začasno sklene, da čeprav možni učinek protidampinških ukrepov lahko bolj prizadene nekatere uporabniške družbe, bi bil za druge uporabnike verjetno precej zmeren. |
| --- | --- |

(136)

Skratka, lahko se začasno sklene, da čeprav možni učinek protidampinških ukrepov lahko bolj prizadene nekatere uporabniške družbe, bi bil za druge uporabnike verjetno precej zmeren.

3.2.   Pomanjkanje medsebojne zamenljivosti

| (137) | Nekateri uporabniki so trdili, da veliko steklenih vlaken, ki jih potrebuje uporabniška industrija, ni mogoče že takih kupiti na trgu. Pač pa morajo dobavitelji skozi dolgotrajen in zapleten postopek za izpolnjevanje pogojev, ki lahko traja od 6 do 12 mesecev brez zagotovljenega uspeha. Zato bi bila zamenjava dobavitelja zaradi izogibanja plačevanja protidampinških dajatev draga, kratkoročno nemogoča in tehnološko tvegana. |
| --- | --- |

(137)

Nekateri uporabniki so trdili, da veliko steklenih vlaken, ki jih potrebuje uporabniška industrija, ni mogoče že takih kupiti na trgu. Pač pa morajo dobavitelji skozi dolgotrajen in zapleten postopek za izpolnjevanje pogojev, ki lahko traja od 6 do 12 mesecev brez zagotovljenega uspeha. Zato bi bila zamenjava dobavitelja zaradi izogibanja plačevanja protidampinških dajatev draga, kratkoročno nemogoča in tehnološko tvegana.

| (138) | Pri tem je priznano, da pri nekaterih uporabah lahko značilnosti izdelka v preiskavi zahtevajo dolgotrajne postopke za izpolnjevanje pogojev, ki vključujejo preskušanje. Vendar se tudi po prejetih pripombah več uporabnikov v tem trenutku zdi, da je za večino primerov na voljo več virov. Gre tudi spomniti, da protidampinški ukrepi niso namenjeni temu, da bi nekaterim dobaviteljem preprečili dostop do trga Unije, saj je vsak predlagani ukrep namenjen temu, da se obnovi poštena trgovina in popravijo izkrivljene tržne razmere. |
| --- | --- |

(138)

Pri tem je priznano, da pri nekaterih uporabah lahko značilnosti izdelka v preiskavi zahtevajo dolgotrajne postopke za izpolnjevanje pogojev, ki vključujejo preskušanje. Vendar se tudi po prejetih pripombah več uporabnikov v tem trenutku zdi, da je za večino primerov na voljo več virov. Gre tudi spomniti, da protidampinški ukrepi niso namenjeni temu, da bi nekaterim dobaviteljem preprečili dostop do trga Unije, saj je vsak predlagani ukrep namenjen temu, da se obnovi poštena trgovina in popravijo izkrivljene tržne razmere.

| (139) | Zato se začasno sklene, da uvedba ukrepov za kitajska steklena vlakna verjetno ne bo začasno ustavila dobavo surovin uporabniški industriji. |
| --- | --- |

(139)

Zato se začasno sklene, da uvedba ukrepov za kitajska steklena vlakna verjetno ne bo začasno ustavila dobavo surovin uporabniški industriji.

3.3.   Nezmožnost prenosa višjih stroškov in večja konkurenca izdelkov s konca proizvodnje, ki ne prihajajo iz EU

| (140) | Več uporabnikov je navedlo, da ne bi mogli prenesti podražitve steklenih vlaken na kupce svojih izdelkov. Ti uporabniki so navedli, da je na trgih za njihove izdelke huda konkurenca in da bi njihove stranke ob podražitvi zlahka zamenjale dobavitelja. |
| --- | --- |

(140)

Več uporabnikov je navedlo, da ne bi mogli prenesti podražitve steklenih vlaken na kupce svojih izdelkov. Ti uporabniki so navedli, da je na trgih za njihove izdelke huda konkurenca in da bi njihove stranke ob podražitvi zlahka zamenjale dobavitelja.

| (141) | Zaradi raznovrstnosti uporabniških družb je težko oceniti splošno zmožnost uporabnikov za prenos morebitnega povišanja stroškov na stranke. Kljub temu se po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov uporabnikov lahko domneva, da čeprav posamezni uporabnik ne bi mogel prenesti povišanja stroškov, bi to le omejeno prizadelo njegov promet in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(141)

Zaradi raznovrstnosti uporabniških družb je težko oceniti splošno zmožnost uporabnikov za prenos morebitnega povišanja stroškov na stranke. Kljub temu se po podatkih iz izpolnjenih vprašalnikov uporabnikov lahko domneva, da čeprav posamezni uporabnik ne bi mogel prenesti povišanja stroškov, bi to le omejeno prizadelo njegov promet in dobičkonosnost.

| (142) | Pri konkurenci je več uporabnikov nadalje izrazilo pomisleke, da bi uvedba protidampinških dajatev povzročila večjo konkurenco dobaviteljev zunaj EU na trgu na koncu proizvodne verige, ker za izdelke s konca proizvodne verige ne bi veljali nobeni zaščitni ukrepi, pa tudi prehod z uvoza iz LRK in s steklenih vlaken na izdelke s konca proizvodne verige, kot so kompozitni materiali, tkanine in kompozitne vetrnice za vetrne turbine. Glede LRK je bilo namreč navedeno, da na mnogih od teh trgov že obstaja konkurenca iz LRK in da je razumno predvidevati, da bi se ta konkurenca z uvedbo ukrepov za steklena vlakna še povečala. Po trditvah bi uporabniška industrija tako ne le morala plačevati višje cene za steklena vlakna, ampak bi se morala spoprijeti tudi s povečano konkurenco. Po trditvah ne bi bilo mogoče v takem poslovnem okolju prenesti bistvenega dela kakršnega koli povišanja cen na stranke. |
| --- | --- |

(142)

Pri konkurenci je več uporabnikov nadalje izrazilo pomisleke, da bi uvedba protidampinških dajatev povzročila večjo konkurenco dobaviteljev zunaj EU na trgu na koncu proizvodne verige, ker za izdelke s konca proizvodne verige ne bi veljali nobeni zaščitni ukrepi, pa tudi prehod z uvoza iz LRK in s steklenih vlaken na izdelke s konca proizvodne verige, kot so kompozitni materiali, tkanine in kompozitne vetrnice za vetrne turbine. Glede LRK je bilo namreč navedeno, da na mnogih od teh trgov že obstaja konkurenca iz LRK in da je razumno predvidevati, da bi se ta konkurenca z uvedbo ukrepov za steklena vlakna še povečala. Po trditvah bi uporabniška industrija tako ne le morala plačevati višje cene za steklena vlakna, ampak bi se morala spoprijeti tudi s povečano konkurenco. Po trditvah ne bi bilo mogoče v takem poslovnem okolju prenesti bistvenega dela kakršnega koli povišanja cen na stranke.

| (143) | Pri tem gre omeniti, da dejstvo, da uvedba protidampinških ukrepov lahko poveča konkurenco, ne more biti razlog, da se ne uvedejo, če so utemeljene. Evropska uporabniška industrija steklenih vlaken ima iste pravice kot proizvodna industrija steklenih vlaken ter se lahko popolnoma upravičeno sklicuje na zakonodajo EU o trgovini in zahteva protidampinško preiskavo za svoje izdelke, če ima za to dovolj pravnih razlogov in lahko predloži dokaze prima facie o škodljivem dampingu. |
| --- | --- |

(143)

Pri tem gre omeniti, da dejstvo, da uvedba protidampinških ukrepov lahko poveča konkurenco, ne more biti razlog, da se ne uvedejo, če so utemeljene. Evropska uporabniška industrija steklenih vlaken ima iste pravice kot proizvodna industrija steklenih vlaken ter se lahko popolnoma upravičeno sklicuje na zakonodajo EU o trgovini in zahteva protidampinško preiskavo za svoje izdelke, če ima za to dovolj pravnih razlogov in lahko predloži dokaze prima facie o škodljivem dampingu.

| (144) | Zato ta argument za morebitno povečanje konkurence izdelkov s konca proizvodne verige, ki ne prihajajo iz EU, ne more upravičiti neuvedbe protidampinških ukrepov. |
| --- | --- |

(144)

Zato ta argument za morebitno povečanje konkurence izdelkov s konca proizvodne verige, ki ne prihajajo iz EU, ne more upravičiti neuvedbe protidampinških ukrepov.

3.4.   Pomanjkanje dobave

| (145) | Več uporabnikov je navedlo, da je po OP že bilo pomanjkanje dobave na trgu Unije in da bi uvedba protidampinških ukrepov poslabšala to stanje, saj bi se zmanjšal uvoz iz LRK, čeprav je ta potreben zaradi močnega in čedalje večjega povpraševanja. |
| --- | --- |

(145)

Več uporabnikov je navedlo, da je po OP že bilo pomanjkanje dobave na trgu Unije in da bi uvedba protidampinških ukrepov poslabšala to stanje, saj bi se zmanjšal uvoz iz LRK, čeprav je ta potreben zaradi močnega in čedalje večjega povpraševanja.

| (146) | Pritožniki so priznali, da obstaja ozko grlo pri dobavi nekaterih skupin izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, vendar so menili, da je to začasna posledica pomanjkanja zalog zaradi okrevanja trga po gospodarski krizi. Navedli so tudi, da bo industrija Unije lahko zadovoljila predvideno rast povpraševanja industrije EU na koncu proizvodne verige, zlasti z uporabo neizkoriščenih zmogljivosti, ki jih je mogoče zlahka obnoviti, nadaljnjimi tehnološkimi izboljšavami in ponovnimi postavitvami peči ob vzpostavitvi zdravih stopenj dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(146)

Pritožniki so priznali, da obstaja ozko grlo pri dobavi nekaterih skupin izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, vendar so menili, da je to začasna posledica pomanjkanja zalog zaradi okrevanja trga po gospodarski krizi. Navedli so tudi, da bo industrija Unije lahko zadovoljila predvideno rast povpraševanja industrije EU na koncu proizvodne verige, zlasti z uporabo neizkoriščenih zmogljivosti, ki jih je mogoče zlahka obnoviti, nadaljnjimi tehnološkimi izboljšavami in ponovnimi postavitvami peči ob vzpostavitvi zdravih stopenj dobičkonosnosti.

| (147) | Pri tem gre najprej omeniti, da namen protidampinških ukrepov ni ovirati uvoza, ampak odpraviti nepoštene trgovinske prakse, ki škodujejo industriji Unije, in ponovno vzpostaviti stanje učinkovite konkurence na trgu EU. Čeprav se bodo ravni cen EU zadevnega izdelka s poreklom iz LRK najverjetneje povečale zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, ukrepi, kot so predlagani, niso taki, da bi zaprli dostop do trga Unije proizvajalcem izvoznikom iz LRK in bodo tako še naprej omogočali uvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije. |
| --- | --- |

(147)

Pri tem gre najprej omeniti, da namen protidampinških ukrepov ni ovirati uvoza, ampak odpraviti nepoštene trgovinske prakse, ki škodujejo industriji Unije, in ponovno vzpostaviti stanje učinkovite konkurence na trgu EU. Čeprav se bodo ravni cen EU zadevnega izdelka s poreklom iz LRK najverjetneje povečale zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, ukrepi, kot so predlagani, niso taki, da bi zaprli dostop do trga Unije proizvajalcem izvoznikom iz LRK in bodo tako še naprej omogočali uvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije.

| (148) | Pri zmožnosti industrije Unije za dopolnjevanje morebitnega pomanjkanja dobave kitajskih steklenih vlaken gre omeniti, da je sedanja raven izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije videti taka, da lahko zagotovi zadovoljitev celotne dobave. Celo vseh 116 413 ton kitajskega uvoza steklenih vlaken v OP bi lahko dopolnile neizkoriščene zmogljivosti industrije Unije, ki so bile v OP po ocenah blizu 200 000 ton. |
| --- | --- |

(148)

Pri zmožnosti industrije Unije za dopolnjevanje morebitnega pomanjkanja dobave kitajskih steklenih vlaken gre omeniti, da je sedanja raven izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije videti taka, da lahko zagotovi zadovoljitev celotne dobave. Celo vseh 116 413 ton kitajskega uvoza steklenih vlaken v OP bi lahko dopolnile neizkoriščene zmogljivosti industrije Unije, ki so bile v OP po ocenah blizu 200 000 ton.

| (149) | Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da se vprašanje morebitnega pomanjkanja dobave lahko reši z večjo izkoriščenostjo zmogljivosti industrije Unije, z drugim uvozom in nedampinškim uvozom zadevnega izdelka iz LRK. |
| --- | --- |

(149)

Glede na navedeno se lahko začasno sklene, da se vprašanje morebitnega pomanjkanja dobave lahko reši z večjo izkoriščenostjo zmogljivosti industrije Unije, z drugim uvozom in nedampinškim uvozom zadevnega izdelka iz LRK.

4.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (150) | Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK industriji Unije omogočilo, da izboljša svoje stanje z večjim obsegom prodaje, višjimi prodajnimi cenami in večjim tržnim deležem. Čeprav so možni nekateri negativni učinki v obliki višjih stroškov za nekatere uporabnike, bodo pričakovane koristi za proizvajalce in njihove dobavitelje verjetno večje. |
| --- | --- |

(150)

Pričakuje se, da bi se z uvedbo ukrepov za dampinški uvoz zadevnega izdelka iz LRK industriji Unije omogočilo, da izboljša svoje stanje z večjim obsegom prodaje, višjimi prodajnimi cenami in večjim tržnim deležem. Čeprav so možni nekateri negativni učinki v obliki višjih stroškov za nekatere uporabnike, bodo pričakovane koristi za proizvajalce in njihove dobavitelje verjetno večje.

| (151) | Glede na navedeno se po premisleku začasno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ne bi uvedli začasni ukrepi za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. Vendar bo to predhodno oceno morda treba skrbno proučiti po prejemu pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(151)

Glede na navedeno se po premisleku začasno sklene, da v tem primeru ni nujnih razlogov za to, da se ne bi uvedli začasni ukrepi za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK. Vendar bo to predhodno oceno morda treba skrbno proučiti po prejemu pripomb zainteresiranih strani.

G.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (152) | Ob upoštevanju sklepov o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza. |
| --- | --- |

(152)

Ob upoštevanju sklepov o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, da se prepreči nadaljnja škoda industriji Unije zaradi dampinškega uvoza.

1.   Stopnja odprave škode

| (153) | Začasni ukrepi za uvoz iz LRK morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo dampinški uvoz povzroča industriji Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se sklene, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v normalnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo. |
| --- | --- |

(153)

Začasni ukrepi za uvoz iz LRK morajo biti uvedeni na stopnji, ki omogoča odpravo škode, ki jo dampinški uvoz povzroča industriji Unije, ne da bi ta stopnja presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se sklene, da bi morali vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije stroške proizvodnje in na splošno doseže dobiček pred obdavčitvijo, ki bi lahko bil dosežen v normalnih konkurenčnih razmerah, tj. če dampinškega uvoza ne bi bilo.

| (154) | Industrija Unije je trdila, da bi bilo za določitev stopnje odprave škode treba uporabiti 12- do 15-odstotni ciljni dobiček. Vendar do zdaj predloženi dokazi ne kažejo prepričljivo, da je taka stopnja dobička najmanjša nujna stopnja za uspešno delujoče poslovanje industrije Unije v tem gospodarskem sektorju. Zaradi pomanjkanja trdnih dokazov za višjo stopnjo ciljnega dobička se začasno šteje, da je 5-odstotni ciljni dobiček primeren za določitev stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(154)

Industrija Unije je trdila, da bi bilo za določitev stopnje odprave škode treba uporabiti 12- do 15-odstotni ciljni dobiček. Vendar do zdaj predloženi dokazi ne kažejo prepričljivo, da je taka stopnja dobička najmanjša nujna stopnja za uspešno delujoče poslovanje industrije Unije v tem gospodarskem sektorju. Zaradi pomanjkanja trdnih dokazov za višjo stopnjo ciljnega dobička se začasno šteje, da je 5-odstotni ciljni dobiček primeren za določitev stopnje odprave škode.

| (155) | Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je od cene franko tovarna odštela dejanska stopnja dobička, tako izračunani ceni na pragu dobička pa se je prištela navedena ciljna stopnja dobička. |
| --- | --- |

(155)

Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za podobni izdelek industrije Unije. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je od cene franko tovarna odštela dejanska stopnja dobička, tako izračunani ceni na pragu dobička pa se je prištela navedena ciljna stopnja dobička.

| (156) | Tako so bile začasno določene naslednje stopnje odprave škode:






  Družba | Stopnja odprave škode |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 61,4 % |
| druge sodelujoče družbe | 104,2 % |
| preostalo | 104,2 % |

(156)

Tako so bile začasno določene naslednje stopnje odprave škode:

Družba

Stopnja odprave škode

New Changhai Group

61,4 %

druge sodelujoče družbe

104,2 %

preostalo

104,2 %

2.   Začasni ukrepi

| (157) | Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK uvesti začasno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in odprave škode po pravilu nižje dajatve, ki je v vseh primerih ugotovljena stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(157)

Glede na navedeno in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK uvesti začasno protidampinško dajatev na najnižji stopnji ugotovljene stopnje dampinga in odprave škode po pravilu nižje dajatve, ki je v vseh primerih ugotovljena stopnja dampinga.

| (158) | Zaradi visoke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je začasna stopnja dajatve ista za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim ni bila odobrena individualna obravnava ali preiskava, ter vse nesodelujoče proizvajalce izvoznike. Na podlagi navedenega so predlagane stopnje dajatve: |
| --- | --- |

(158)

| Družba | Začasna dajatev |
| --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| druge sodelujoče družbe | 43,6 % |
| Vse druge družbe | 43,6 % |

Družba

Začasna dajatev

New Changhai Group

8,5 %

druge sodelujoče družbe

43,6 %

Vse druge družbe

43,6 %

| (159) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato te stopnje izražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v operativnem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, teh stopenj ni mogoče izkoristiti, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(159)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe iz te uredbe so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato te stopnje izražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo navedene družbe, torej navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih je proizvedla družba, ki v operativnem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, ter subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, teh stopenj ni mogoče izkoristiti, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (160) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se naslovi na Komisijo (4) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe pri proizvodnji, domači prodaji in izvozu, povezanih na primer z navedenima spremembama imena ali proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(160)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se naslovi na Komisijo (4) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe pri proizvodnji, domači prodaji in izvozu, povezanih na primer z navedenima spremembama imena ali proizvodnih in prodajnih obratov. Če bo primerno, se bo ta uredba ustrezno spremenila s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.

| (161) | Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(161)

Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinške dajatve, je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.

H.   KONČNA DOLOČBA

| (162) | Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno proučiti – |
| --- | --- |

(162)

Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, v pisni obliki izrazijo stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve o uvedbi dajatev iz te uredbe začasne in jih bo za določitev kakršnih koli dokončnih ukrepov morda treba ponovno proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz rezanih niti iz steklenega vlakna, dolžine največ 50 mm; rovingov iz steklenega vlakna, razen rovingov iz steklenega vlakna, ki so impregnirani in prevlečeni ter imajo izgubo pri sežigu več kot 3 % (kakor je določeno v standardu ISO 1887); preje iz steklenih vlaken, razen preje, ki je impregnirana in prevlečena ter ima izgubo pri sežigu več kot 3 % (kakor je določeno v standardu ISO 1887); ter rogoznic iz steklenih vlaken razen rogoznic iz steklene volne, ki se trenutno uvrščajo v oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 in ex 7019 31 00 (oznake TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 in 7019310099) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo naslednje družbe, je:

| Družba | Protidampinška dajatev ( %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| vse druge družbe | 43,6 | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev ( %)

Dodatna oznaka TARIC

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. and Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

8,5

A983

vse druge družbe

43,6

A999

3.   Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo stališče in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani dajo pripombe k uporabi te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL C 307, 17.12.2009, str. 39.

2

(3)  indeksirano.

3

indeksirano

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv- 105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv- 105

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/59

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 813/2010

z dne 15. septembra 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/61

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 814/2010

z dne 15. septembra 2010

o določitvi uvoznih dajatev v sektorju žit, ki se uporabljajo od 16. septembra 2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) št. 642/2010 z dne 20. julija 2010 o pravilih za uporabo (uvoznih dajatev za sektor žit) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da je uvozna dajatev za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002, ex 1005, razen hibridnega semena, in ex 1007, razen hibrida za setev, enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 %, od česar se odšteje uvozna cena cif zadevne pošiljke. Vendar pa ta dajatev ne sme presegati stopnje dajatev iz skupne carinske tarife.

| (2) | Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif. |
| --- | --- |

(2)

Člen 136(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se za izračun uvozne dajatve iz odstavka 1 navedenega člena za zadevne proizvode redno določajo reprezentativne uvozne cene cif.

| (3) | V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010 je cena za izračun uvozne dajatve za proizvode z oznakami KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (navadna pšenica visoke kakovosti), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 in 1007 00 90 enaka dnevni reprezentativni uvozni ceni cif, določeni v skladu z metodo iz člena 5 navedene uredbe.

| (4) | Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. septembra 2010 – |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve, ki se uporabljajo, dokler ne začne veljati nova določitev, se določijo za obdobje z začetkom 16. septembra 2010 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Od 16. septembra 2010 so uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 dajatve, določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 187, 21.7.2010, str. 5.

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 136(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se uporabljajo od 16. septembra 2010

| Oznaka KN | Poimenovanje | Uvozna dajatev (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | PŠENICA trda, visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | PŠENICA navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | RŽ | 7,00 |
| 1005 10 90 | KORUZA semenska, razen hibridne | 0,00 |
| 1005 90 00 | KORUZA razen semenske (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev | 7,00 |

Oznaka KN

Poimenovanje

Uvozna dajatev (1)

(EUR/t)

1001 10 00

PŠENICA trda, visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

PŠENICA navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

PŠENICA navadna, visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

RŽ

7,00

1005 10 90

KORUZA semenska, razen hibridne

0,00

1005 90 00

KORUZA razen semenske (2)

0,00

1007 00 90

SIREK v zrnju, razen hibridnega, za setev

7,00

---

(1)  Za blago, ki pride v Unijo prek Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa, je prevoznik z uporabo člena 2(4) Uredbe (EU) št. 642/2010 upravičen do znižanja dajatev za:

| — | 3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je pristanišče razkladanja v Sredozemskem ali Črnem morju,

| — | 2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je pristanišče razkladanja na Danskem, Irskem, v Estoniji, Latviji, Litvi, Poljski, na Finskem, Švedskem, v Veliki Britaniji ali na atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 3 Uredbe (EU) št. 642/2010.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev iz Priloge I

31.8.2010-14.9.2010

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Navadna pšenica (1) | Koruza | Trda pšenica, visoke kakovosti | Trda pšenica srednje kakovosti (2) | Trda pšenica, nizke kakovosti (3) | Ječmen |
| Borza | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotacija | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| Cena FOB ZDA | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Premija za Zaliv | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Premija za Velika jezera | 22,06 | — | — | — | — | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

(EUR/t)

Navadna pšenica (1)

Koruza

Trda pšenica, visoke kakovosti

Trda pšenica srednje kakovosti (2)

Trda pšenica, nizke kakovosti (3)

Ječmen

Borza

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotacija

228,63

143,93

—

—

—

—

Cena FOB ZDA

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Premija za Zaliv

—

15,71

—

—

—

—

Premija za Velika jezera

22,06

—

—

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:






  Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam: | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam: | 53,85 EUR/t |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (EU) št. 642/2010:

Prevoz/stroški Mehiški zaliv–Rotterdam:

23,62 EUR/t

Prevoz/stroški Velika jezera–Rotterdam:

53,85 EUR/t

---

(1)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(2)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

(3)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 5(3) Uredbe (EU) št. 642/2010).

---

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/64

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 815/2010

z dne 15. septembra 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 809/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 809/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 16. septembra 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. septembra 2010

Za Komisijo V imenu predsednika

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 242, 15.9.2010, str. 23.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 16. septembra 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/66

---

SKLEP SVETA

z dne 27. julija 2009

o podpisu, v imenu Skupnosti, Dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani, o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije

(2010/491/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti ter zlasti člena 62(2)(a) in člena 66 v povezavi s prvim stavkom prvega pododstavka člena 300(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (1) države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Podrobnosti njihovega sodelovanja se določijo v dodatnih dogovorih, ki jih sklenejo Skupnost in zadevne države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 21(3) Uredbe Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (1) države, ki so se pridružile izvajanju, uporabi in razvoju schengenskega pravnega reda, sodelujejo pri dejavnostih Agencije. Podrobnosti njihovega sodelovanja se določijo v dodatnih dogovorih, ki jih sklenejo Skupnost in zadevne države.

| (2) | Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 11. marca 2008, so bila pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o Dogovoru o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, zaključena. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi pooblastil, ki jih je Komisija dobila 11. marca 2008, so bila pogajanja s Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn o Dogovoru o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije, zaključena.

| (3) | Ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve je treba Dogovor, parafiran 19. januarja 2009, podpisati ter odobriti priloženi skupni izjavi. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju njegove morebitne poznejše sklenitve je treba Dogovor, parafiran 19. januarja 2009, podpisati ter odobriti priloženi skupni izjavi.

| (4) | Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki je zato ne zavezuje in se zanjo ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih po datumu sprejetja tega sklepa odloči, ali ga bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne. |
| --- | --- |

(4)

Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki je zato ne zavezuje in se zanjo ne uporablja. Ker ta sklep nadgrajuje schengenski pravni red po določbah naslova IV tretjega dela Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska v skladu s členom 5 navedenega protokola v šestih mesecih po datumu sprejetja tega sklepa odloči, ali ga bo prenesla v svojo nacionalno zakonodajo ali ne.

| (5) | Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2). Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki ga zato ne zavezuje in se zanj ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Združeno kraljestvo ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2000/365/ES z dne 29. maja 2000 o prošnji Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske za sodelovanje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (2). Združeno kraljestvo zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki ga zato ne zavezuje in se zanj ne uporablja.

| (6) | Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3). Irska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki je zato ne zavezuje in se zanjo ne uporablja – |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep pomeni razvoj določb schengenskega pravnega reda, v katerem Irska ne sodeluje v skladu s Sklepom Sveta 2002/192/ES z dne 28. februarja 2002 o prošnji Irske, da sodeluje pri izvajanju nekaterih določb schengenskega pravnega reda (3). Irska zato ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki je zato ne zavezuje in se zanjo ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Dogovora med Evropsko skupnostjo na eni strani ter Švicarsko konfederacijo in Kneževino Lihtenštajn na drugi strani o podrobnostih sodelovanja teh držav v Evropski agenciji za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije ter priloženi skupni izjavi, se v imenu Skupnosti odobrijo ob upoštevanju sklenitve Dogovora.

Člen 2

Predsednik Sveta je s tem pooblaščen za imenovanje oseb, pooblaščenih, da dogovor ob upoštevanju njegove sklenitve podpišejo v imenu Skupnosti.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

1

(2)  UL L 131, 1.6.2000, str. 43.

2

(3)  UL L 64, 7.3.2002, str. 20.

3

---

Popravki

| 16.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 243/68

---

Popravek Direktive 2010/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev

(
  Uradni list Evropske unije L 207 z dne 6. avgusta 2010
  )

Naslovna stran, naslov direktive:

besedilo:

„Direktiva 2010/45/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 ...“

se glasi:

„Direktiva 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 ...“.

Stran 14, naslov direktive:

besedilo:

„DIREKTIVA 2010/45/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 7. julija 2010 ...“

se glasi:

„DIREKTIVA 2010/53/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 7. julija 2010 ...“.

---