# Úradný vestník L 251/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.251.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 251 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5325. septembra 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.251.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 251

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5325. septembra 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 845/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa ustanovuje zákaz lovu tuniaka modroplutvého v Atlantickom oceáne východne od 45° západnej dĺžky a v Stredomorí plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Portugalska | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 846/2010 z 24. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny | 3 |
| | | Nariadenie Komisie (EÚ) č. 847/2010 z 24. septembra 2010 o vydávaní dovozných povolení na ryžu v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 327/98 na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010 | 5 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | | 2010/570/EÚ, Euratom |
| | * | Rozhodnutie Rady z 13. septembra 2010, ktorým sa vymenúvajú členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na obdobie od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 | 8 |
| | | 2010/571/EÚ |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 24. septembra 2010, ktorým sa na účely prispôsobenia vedecko-technickému pokroku mení a dopĺňa príloha k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES, pokiaľ ide o výnimky pre použitie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu, polybromovaných bifenylov alebo polybromovaných difenyléterov
  [oznámené pod číslom K(2010) 6403]

   (
  1
  ) | 28 |
| | | ODPORÚČANIA |
| | | 2010/572/EÚ |
| | * | Odporúčanie Komisie z 20. septembra 2010 o regulovanom prístupe k prístupovým sieťam novej generácie (NGA) (
  1
  ) | 35 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

NARIADENIA

*

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 845/2010 z 23. septembra 2010, ktorým sa ustanovuje zákaz lovu tuniaka modroplutvého v Atlantickom oceáne východne od 45° západnej dĺžky a v Stredomorí plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Portugalska

1

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 846/2010 z 24. septembra 2010, ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

3

Nariadenie Komisie (EÚ) č. 847/2010 z 24. septembra 2010 o vydávaní dovozných povolení na ryžu v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 327/98 na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010

5

ROZHODNUTIA

2010/570/EÚ, Euratom

*

Rozhodnutie Rady z 13. septembra 2010, ktorým sa vymenúvajú členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na obdobie od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015

8

2010/571/EÚ

*

Rozhodnutie Komisie z 24. septembra 2010, ktorým sa na účely prispôsobenia vedecko-technickému pokroku mení a dopĺňa príloha k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES, pokiaľ ide o výnimky pre použitie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu, polybromovaných bifenylov alebo polybromovaných difenyléterov
  [oznámené pod číslom K(2010) 6403]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2010) 6403]

1

28

ODPORÚČANIA

2010/572/EÚ

*

Odporúčanie Komisie z 20. septembra 2010 o regulovanom prístupe k prístupovým sieťam novej generácie (NGA) (
  1
  )

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 25.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 251/1

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 845/2010

z 23. septembra 2010,

ktorým sa ustanovuje zákaz lovu tuniaka modroplutvého v Atlantickom oceáne východne od 45° západnej dĺžky a v Stredomorí plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou Portugalska

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva (1), a najmä na jeho článok 36 ods. 2,

keďže:

| (1) | V nariadení Rady (EÚ) č. 53/2010 zo 14. januára 2010, ktorým sa na rok 2010 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ vo vodách, v ktorých sa vyžaduje obmedzovanie výlovu (2), sa ustanovujú kvóty na rok 2010. |
| --- | --- |

(1)

V nariadení Rady (EÚ) č. 53/2010 zo 14. januára 2010, ktorým sa na rok 2010 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ vo vodách, v ktorých sa vyžaduje obmedzovanie výlovu (2), sa ustanovujú kvóty na rok 2010.

| (2) | Podľa informácií, ktoré Komisia dostala, sa lovom zo zásoby uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v tejto prílohe alebo plavidlami zaregistrovanými v uvedenom členskom štáte vyčerpala kvóta stanovená na rok 2010. |
| --- | --- |

(2)

Podľa informácií, ktoré Komisia dostala, sa lovom zo zásoby uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v tejto prílohe alebo plavidlami zaregistrovanými v uvedenom členskom štáte vyčerpala kvóta stanovená na rok 2010.

| (3) | Je preto nevyhnutné zakázať rybolov z tejto zásoby, |
| --- | --- |

(3)

Je preto nevyhnutné zakázať rybolov z tejto zásoby,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vyčerpanie kvóty

Rybolovná kvóta pridelená členskému štátu uvedenému v prílohe k tomuto nariadeniu na lov zo zásoby uvedenej v tejto prílohe na rok 2010 sa považuje za vyčerpanú odo dňa uvedeného v tejto prílohe.

Článok 2

Zákazy

Výlov zo zásoby uvedenej v prílohe k tomuto nariadeniu plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou členského štátu uvedeného v danej prílohe alebo plavidlami zaregistrovanými v tomto členskom štáte sa zakazuje od dátumu uvedeného v danej prílohe. Po tomto dátume sa najmä zakazuje úlovky ulovené týmito plavidlami z uvedenej zásoby ponechávať na palube, premiestňovať, prekladať alebo vykladať.

Článok 3

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 23. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Lowri EVANS

generálny riaditeľ pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 21, 26.1.2010, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

| Č. | 27/T&Q |
| --- | --- |
| Členský Štát | Portugalsko |
| Zásoba | BFT/AE045W |
| Druh | tuniak modroplutvý (Thunnus thynnus) |
| Zóna | Atlantický oceán, východne od 45° z. d., a Stredozemné more |
| Dátum | 23.7.2010 |

Č.

27/T&Q

Členský Štát

Portugalsko

Zásoba

BFT/AE045W

Druh

tuniak modroplutvý (Thunnus thynnus)

Zóna

Atlantický oceán, východne od 45° z. d., a Stredozemné more

Dátum

23.7.2010

---

| 25.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 251/3

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 846/2010

z 24. septembra 2010,

ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1580/2007 z 21. decembra 2007, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá pre nariadenia Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v sektore ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 138 ods. 1,

keďže:

Nariadením (ES) č. 1580/2007 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanoví paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XV k uvedenému nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 138 nariadenia (ES) č. 1580/2007 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 25. septembra 2010.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 24. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PRÍLOHA

Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Číselný znak KN | Kód tretej krajiny (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | MA | 82,9 |
| MK | 47,2 |
| TR | 50,2 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 59,8 |
| 0707 00 05 | TR | 127,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | TR | 116,5 |
| ZZ | 116,5 |
| 0805 50 10 | AR | 100,5 |
| CL | 118,6 |
| IL | 127,5 |
| TR | 104,9 |
| UY | 139,0 |
| ZA | 106,2 |
| ZZ | 116,1 |
| 0806 10 10 | TR | 120,9 |
| ZZ | 120,9 |
| 0808 10 80 | AR | 63,5 |
| BR | 68,3 |
| CL | 91,6 |
| NZ | 103,2 |
| US | 128,5 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 91,3 |
| 0808 20 50 | CN | 54,1 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 71,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 49,3 |

(EUR/100 kg)

Číselný znak KN

Kód tretej krajiny (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

MA

82,9

MK

47,2

TR

50,2

XS

58,9

ZZ

59,8

0707 00 05

TR

127,9

ZZ

127,9

0709 90 70

TR

116,5

ZZ

116,5

0805 50 10

AR

100,5

CL

118,6

IL

127,5

TR

104,9

UY

139,0

ZA

106,2

ZZ

116,1

0806 10 10

TR

120,9

ZZ

120,9

0808 10 80

AR

63,5

BR

68,3

CL

91,6

NZ

103,2

US

128,5

ZA

92,8

ZZ

91,3

0808 20 50

CN

54,1

ZA

88,6

ZZ

71,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,0

ZZ

49,3

---

(1)  Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.

---

| 25.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 251/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 251/5

---

NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 847/2010

z 24. septembra 2010

o vydávaní dovozných povolení na ryžu v rámci colných kvót otvorených nariadením (ES) č. 327/98 na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre niektoré poľnohospodárske produkty (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (2), a najmä na jeho článok 7 ods. 2,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 327/98 z 10. februára 1998 otvárajúce a stanovujúce správu určitých colných kvót na dovoz ryže a zlomkovej ryže (3), a najmä na jeho článok 5 prvý pododsek,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie č. 327/98 sa otvorila a stanovila správa určitých colných kvót na dovoz ryže a zlomkovej ryže rozdelených podľa krajiny pôvodu a rozložených na viaceré čiastkové obdobia podľa prílohy IX k uvedenému nariadeniu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie č. 327/98 sa otvorila a stanovila správa určitých colných kvót na dovoz ryže a zlomkovej ryže rozdelených podľa krajiny pôvodu a rozložených na viaceré čiastkové obdobia podľa prílohy IX k uvedenému nariadeniu.

| (2) | Čiastkové obdobie mesiaca septembra je štvrtým čiastkovým obdobím pre kvóty stanovené v článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98, tretím čiastkovým obdobím pre kvóty stanovené v písmene d) uvedeného odseku a prvým čiastkovým obdobím pre kvótu stanovenú v písmene e) uvedeného odseku. |
| --- | --- |

(2)

Čiastkové obdobie mesiaca septembra je štvrtým čiastkovým obdobím pre kvóty stanovené v článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98, tretím čiastkovým obdobím pre kvóty stanovené v písmene d) uvedeného odseku a prvým čiastkovým obdobím pre kvótu stanovenú v písmene e) uvedeného odseku.

| (3) | Z oznámenia podľa článku 8 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98 vyplýva, že pre kvóty s poradovými číslami 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 sa žiadosti podané počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2010 podľa článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia vzťahujú na množstvo, ktoré prekračuje dostupné množstvo. Je preto potrebné určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, stanovením koeficientu pridelenia, ktorý sa má uplatňovať na požadované množstvá v rámci príslušných kvót. |
| --- | --- |

(3)

Z oznámenia podľa článku 8 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98 vyplýva, že pre kvóty s poradovými číslami 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 sa žiadosti podané počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2010 podľa článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia vzťahujú na množstvo, ktoré prekračuje dostupné množstvo. Je preto potrebné určiť, do akej miery sa môžu dovozné povolenia vydávať, stanovením koeficientu pridelenia, ktorý sa má uplatňovať na požadované množstvá v rámci príslušných kvót.

| (4) | Z uvedeného oznámenia okrem iného vyplýva, že pre kvóty s poradovými číslami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4117 sa žiadosti podané počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2010 podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 327/98 vzťahujú na množstvo, ktoré je menšie ako dostupné množstvo. |
| --- | --- |

(4)

Z uvedeného oznámenia okrem iného vyplýva, že pre kvóty s poradovými číslami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4117 sa žiadosti podané počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2010 podľa článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 327/98 vzťahujú na množstvo, ktoré je menšie ako dostupné množstvo.

| (5) | Nevyužité množstvá kvót s poradovými číslami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 na čiastkové obdobie mesiaca septembra sa prenesú do nasledujúceho čiastkového kvótového obdobia do kvóty s poradovým číslom 09.4138 v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 327/98. |
| --- | --- |

(5)

Nevyužité množstvá kvót s poradovými číslami 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 na čiastkové obdobie mesiaca septembra sa prenesú do nasledujúceho čiastkového kvótového obdobia do kvóty s poradovým číslom 09.4138 v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 327/98.

| (6) | Pre kvóty s poradovými číslami 09.4138 a 09.4168 je preto potrebné určiť celkové dostupné množstvá na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie v súlade s článkom 5 prvým odsekom nariadenia (ES) č. 327/98. |
| --- | --- |

(6)

Pre kvóty s poradovými číslami 09.4138 a 09.4168 je preto potrebné určiť celkové dostupné množstvá na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie v súlade s článkom 5 prvým odsekom nariadenia (ES) č. 327/98.

| (7) | S cieľom zabezpečiť dobré riadenie postupu vydávania dovozných povolení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení, |
| --- | --- |

(7)

S cieľom zabezpečiť dobré riadenie postupu vydávania dovozných povolení by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Žiadostiam o dovozné povolenia na ryžu patriacu pod kvóty s poradovými číslami 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 uvedené v nariadení (ES) č. 327/98, podaným počas prvých desiatich pracovných dní mesiaca septembra 2010, sa vyhovie vydaním povolení na požadované množstvá upravené koeficientmi pridelenia určenými v prílohe k tomuto nariadeniu.

2.   Celkové množstvá dostupné v rámci kvót s poradovými číslami 09.4138 a 09.4168 uvedených v nariadení (ES) č. 327/98 na nasledujúce čiastkové kvótové obdobie sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 24. septembra 2010

Za Komisiu v mene predsedu

Jean-Luc DEMARTY

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Ú. v. ES L 37, 11.2.1998, s. 5.

3

---

PRÍLOHA

Množstvá, ktoré sa majú prideliť v rámci čiastkového obdobia mesiaca septembra 2010, a množstvá, ktoré sú dostupné na nasledujúce čiastkové obdobie, s uplatnením nariadenia (ES) č. 327/98

a)   Kvóta na bielenú alebo polobielenú ryžu s číselným znakom KN 1006 30 podľa článku 1 ods. 1 písm. a) nariadenia (ES) č. 327/98:

| Pôvod | Poradové číslo | Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010 | Celkové dostupné množstvá na čiastkové obdobie mesiaca októbra 2010
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spojené štáty americké | 09.4127 | — (1) | |
| Thajsko | 09.4128 | — (1) | |
| Austrália | 09.4129 | — (1) | |
| Iný pôvod | 09.4130 | — (2) | |
| Všetky krajiny | 09.4138 | | 4 127 145 |

Pôvod

Poradové číslo

Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010

Celkové dostupné množstvá na čiastkové obdobie mesiaca októbra 2010

(v kg)

Spojené štáty americké

09.4127

— (1)

Thajsko

09.4128

— (1)

Austrália

09.4129

— (1)

Iný pôvod

09.4130

— (2)

Všetky krajiny

09.4138

4 127 145

b)   Kvóta na bielenú alebo polobielenú ryžu s číselným znakom KN 1006 30 podľa článku 1 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 327/98:

| Pôvod | Poradové číslo | Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010 |
| --- | --- | --- |
| Thajsko | 09.4112 | — (3) |
| Spojené štáty americké | 09.4116 | — (3) |
| India | 09.4117 | — (4) |
| Pakistan | 09.4118 | 9,553656 % |
| Iný pôvod | 09.4119 | 1,995380 % |
| Všetky krajiny | 09.4166 | — (3) |

Pôvod

Poradové číslo

Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010

Thajsko

09.4112

— (3)

Spojené štáty americké

09.4116

— (3)

India

09.4117

— (4)

Pakistan

09.4118

9,553656 %

Iný pôvod

09.4119

1,995380 %

Všetky krajiny

09.4166

— (3)

c)   Kvóta na zlomkovú ryžu s číselným znakom KN 1006 40 podľa článku 1 ods. 1 písm. e) nariadenia (ES) č. 327/98:

| Pôvod | Poradové číslo | Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010 | Celkové dostupné množstvá na čiastkové obdobie mesiaca októbra 2010
  (v kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Všetky krajiny | 09.4168 | 1,402856 % | 0 |

Pôvod

Poradové číslo

Koeficient pridelenia na čiastkové obdobie mesiaca septembra 2010

Celkové dostupné množstvá na čiastkové obdobie mesiaca októbra 2010

(v kg)

Všetky krajiny

09.4168

1,402856 %

0

---

(1)  Žiadosti sa vzťahujú na množstvá, ktoré sú rovnaké alebo menšie ako dostupné množstvá: všetky žiadosti sa teda môžu prijať.

(2)  Pre toto čiastkové obdobie už nie je dostupné množstvo.

(3)  Pre toto čiastkové obdobie už nie je dostupné množstvo.

(4)  Žiadosti sa vzťahujú na množstvá, ktoré sú rovnaké alebo menšie ako dostupné množstvá: všetky žiadosti sa teda môžu prijať.

---

ROZHODNUTIA

| 25.9.2010 | SK XM | Úradný vestník Európskej únie | L 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SK XM

Úradný vestník Európskej únie

L 251/8

---

ROZHODNUTIE RADY

z 13. septembra 2010,

ktorým sa vymenúvajú členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na obdobie od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015

(2010/570/EÚ, Euratom)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 300 ods. 2 a článok 302 v spojení s článkom 7 Protokolu o prechodných ustanoveniach pripojeného k Zmluve o Európskej únii, k Zmluve o fungovaní Európskej únie a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,

so zreteľom na návrhy jednotlivých členských štátov,

so zreteľom na stanovisko Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Funkčné obdobie súčasných členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru uplynie 20. septembra 2010 (1). Členovia tohto výboru by preto mali byť vymenovaní na nové päťročné obdobie, ktoré začína 21. septembra 2010. |
| --- | --- |

(1)

Funkčné obdobie súčasných členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru uplynie 20. septembra 2010 (1). Členovia tohto výboru by preto mali byť vymenovaní na nové päťročné obdobie, ktoré začína 21. septembra 2010.

| (2) | Každý členský štát predložil zoznam obsahujúci kandidátov, ktorých počet sa rovná počtu miest, ktoré mu pripadajú na základe zmluvy, všetci takíto kandidáti sú zástupcami organizácií zamestnávateľov, zamestnancov a iných predstaviteľov občianskej spoločnosti, najmä zo sociálno-ekonomickej, občianskej, profesijnej a kultúrnej oblasti. Na doplnenie zoznamu podľa počtu miest, ktoré pripadajú Rumunsku na základe zmluvy, však rumunská vláda v neskoršom štádiu navrhne jedného ďalšieho kandidáta, |
| --- | --- |

(2)

Každý členský štát predložil zoznam obsahujúci kandidátov, ktorých počet sa rovná počtu miest, ktoré mu pripadajú na základe zmluvy, všetci takíto kandidáti sú zástupcami organizácií zamestnávateľov, zamestnancov a iných predstaviteľov občianskej spoločnosti, najmä zo sociálno-ekonomickej, občianskej, profesijnej a kultúrnej oblasti. Na doplnenie zoznamu podľa počtu miest, ktoré pripadajú Rumunsku na základe zmluvy, však rumunská vláda v neskoršom štádiu navrhne jedného ďalšieho kandidáta,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Za členov Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru sa týmto na obdobie od 21. septembra 2010 do 20. septembra 2015 vymenúvajú osoby uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 13. septembra 2010

Za Radu

predseda

S. VANACKERE

---

(1)  Rozhodnutie Rady 2006/524/ES, Euratom z 11. júla 2006, ktorým sa vymenúvajú českí, nemeckí, estónski, španielski, francúzski, talianski, lotyšskí, litovskí, luxemburskí, maďarskí, maltskí, rakúski, slovinskí a slovenskí členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (Ú. v. EÚ L 207, 28.7.2006, s. 30); rozhodnutie Rady 2006/651/ES, Euratom z 15. septembra 2006, ktorým sa vymenúvajú belgickí, grécki, írski, cyperskí, holandskí, poľskí, portugalskí, fínski, švédski a britskí, ako aj dvaja talianski členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (Ú. v. EÚ L 269, 28.9.2006, s. 13); rozhodnutie Rady 2006/703/ES, Euratom zo 16. októbra 2006, ktorým sa vymenúvajú dánski členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 33); rozhodnutie Rady 2007/3/ES, Euratom z 1. januára 2007, ktorým sa vymenúvajú bulharskí a rumunskí členovia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (Ú. v. EÚ L 1, 4.1.2007, s. 6).

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ - ANEXO - PŘÍLOHA - BILAG - ANHANG - LISA ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ - ANNEX - ANNEXE - ALLEGATO - PIELIKUMS PRIEDAS - MELLÉKLET - ANNESS - BIJLAGE - ZAŁĄCZNIK ANEXO - ANEXĂ - PRÍLOHA - PRILOGA - LIITE - BILAGA

Членове / Miembros / Členové / Medlemmer / Mitglieder / Liikmed / Μέλη / Members / Membres / Membri / Locekļi / Nariai / Tagok / Membri / Leden / Członkowie / Membros / Membri / Členovia / Člani / Jäsenet / Ledamöter

BELGICKO

| | M. Tony VANDEPUTTE

  Administrateur délégué honoraire et conseiller général de la Fédération des entreprises de Belgique (FEB) |
| --- | --- |

M. Tony VANDEPUTTE

Administrateur délégué honoraire et conseiller général de la Fédération des entreprises de Belgique (FEB)

| | M. Robert de MÛELENAERE

  Administrateur délégué à la Confédération de la construction |
| --- | --- |

M. Robert de MÛELENAERE

Administrateur délégué à la Confédération de la construction

| | M. Yves VERSCHUEREN

  Administrateur délégué d’Essenscia |
| --- | --- |

M. Yves VERSCHUEREN

Administrateur délégué d’Essenscia

| | M. Daniel MAREELS

  Directeur général de Febelfin |
| --- | --- |

M. Daniel MAREELS

Directeur général de Febelfin

| | M. Bernard NOËL

  Secrétaire national de la CGSLB, syndicat libéral |
| --- | --- |

M. Bernard NOËL

Secrétaire national de la CGSLB, syndicat libéral

| | M. Claude ROLIN

  Secrétaire général ACV-CSC |
| --- | --- |

M. Claude ROLIN

Secrétaire général ACV-CSC

| | Mme Bérengère DUPUIS

  Conseiller — Services d’études, Confédération des syndicats chrétiens (CSC) |
| --- | --- |

Mme Bérengère DUPUIS

Conseiller — Services d’études, Confédération des syndicats chrétiens (CSC)

| | M. André MORDANT

  Président honoraire de la Fédération générale du travail de Belgique (FGTB) |
| --- | --- |

M. André MORDANT

Président honoraire de la Fédération générale du travail de Belgique (FGTB)

| | Dhr. Xavier VERBOVEN

  Gewezen Algemeen Secretaris van het Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV) |
| --- | --- |

Dhr. Xavier VERBOVEN

Gewezen Algemeen Secretaris van het Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

| | M. Jean-François HOFFELT

  Secrétaire général de la Fédération belge de l’économie sociale et des coopératives (Febecoop), président du Conseil national belge de la coopération et président du service externe pour la prévention et la protection au travail Arista |
| --- | --- |

M. Jean-François HOFFELT

Secrétaire général de la Fédération belge de l’économie sociale et des coopératives (Febecoop), président du Conseil national belge de la coopération et président du service externe pour la prévention et la protection au travail Arista

| | M. Yves SOMVILLE

  Directeur du service d’études de la Fédération wallonne de l’agriculture (FWA) |
| --- | --- |

M. Yves SOMVILLE

Directeur du service d’études de la Fédération wallonne de l’agriculture (FWA)

| | Dhr. Ronny LANNOO

  Adviseur-generaal UNIZO |
| --- | --- |

Dhr. Ronny LANNOO

Adviseur-generaal UNIZO

BULHARSKO

| | Ms Milena ANGELOVA

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Bureau member of the European Economic and Social Committee, Secretary-General of the Асоциация на индустриалния капитал в България (АИКБ) (Bulgarian Industrial Capital Association, BICA) |
| --- | --- |

Ms Milena ANGELOVA

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Bureau member of the European Economic and Social Committee, Secretary-General of the Асоциация на индустриалния капитал в България (АИКБ) (Bulgarian Industrial Capital Association, BICA)

| | Mr Bojidar DANEV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Chairman of the Българска стопанска камара (БСК) (Bulgarian Industrial Association, BIA) |
| --- | --- |

Mr Bojidar DANEV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Chairman of the Българска стопанска камара (БСК) (Bulgarian Industrial Association, BIA)

| | Ms Lena RUSENOVA

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Head Economist at the Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България (КРИБ) (Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria, CEIB) |
| --- | --- |

Ms Lena RUSENOVA

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Head Economist at the Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България (КРИБ) (Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria, CEIB)

| | Mr Georgi STOEV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Deputy-Chairman of the Българска търговско-промишлена палата (БТПП) (Bulgarian Chamber of Commerce and Industry, BCCI) |
| --- | --- |

Mr Georgi STOEV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Deputy-Chairman of the Българска търговско-промишлена палата (БТПП) (Bulgarian Chamber of Commerce and Industry, BCCI)

| | Mr Plamen DIMITROV

  Chairman of the постоянната комисия по труд, доходи, жизнено равнище и индустриални отношения на ИСС (Standing Committee on Labour, Incomes, Standard of Living and Industrial Relations of the Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria) |
| --- | --- |

Mr Plamen DIMITROV

Chairman of the постоянната комисия по труд, доходи, жизнено равнище и индустриални отношения на ИСС (Standing Committee on Labour, Incomes, Standard of Living and Industrial Relations of the Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria)

| | Mr Dimiter MANOLOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa“) |
| --- | --- |

Mr Dimiter MANOLOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa“)

| | Mr Veselin MITOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Confederate Secretary of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa“) |
| --- | --- |

Mr Veselin MITOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Confederate Secretary of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour „Podkrepa“)

| | Mr Jeliazko CHRISTOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria) |
| --- | --- |

Mr Jeliazko CHRISTOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria)

| | Mr Lalko DULEVSKI

  President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Head of the катедра в Университета за национално и световно стопанство (Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy) |
| --- | --- |

Mr Lalko DULEVSKI

President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Head of the катедра в Университета за национално и световно стопанство (Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy)

| | Mr Plamen ZACHARIEV

  Vice-President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), President of the Национален център за социална рехабилитация (НЦСР) (National Centre for Social Rehabilitation, NCSR) |
| --- | --- |

Mr Plamen ZACHARIEV

Vice-President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), President of the Национален център за социална рехабилитация (НЦСР) (National Centre for Social Rehabilitation, NCSR)

| | Mr Lyubomir HADJIYSKI

  Member of the European Economic and Social Committee, Marketing Manager for the auditing firm Grant Thornton Bulgaria |
| --- | --- |

Mr Lyubomir HADJIYSKI

Member of the European Economic and Social Committee, Marketing Manager for the auditing firm Grant Thornton Bulgaria

| | Ms Diliana SLAVOVA

  Executive Director of the Национален млечен борд (National Milk Board) and the Национална асоциация на млекопреработвателите (National Association of Milk Producers), member of the European Commission High-Level Group on Milk |
| --- | --- |

Ms Diliana SLAVOVA

Executive Director of the Национален млечен борд (National Milk Board) and the Национална асоциация на млекопреработвателите (National Association of Milk Producers), member of the European Commission High-Level Group on Milk

ČESKÁ REPUBLIKA

| | Vladimíra DRBALOVÁ

  Ředitelka Sekce mezinárodních organizací a evropských záležitosti Svazu průmyslu a dopravy ČR |
| --- | --- |

Vladimíra DRBALOVÁ

Ředitelka Sekce mezinárodních organizací a evropských záležitosti Svazu průmyslu a dopravy ČR

| | Josef ZBOŘIL

  Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy ČR |
| --- | --- |

Josef ZBOŘIL

Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy ČR

| | Marie ZVOLSKÁ

  Specialistka odboru poradenských služeb Svazu českých a moravských výrobních družstev |
| --- | --- |

Marie ZVOLSKÁ

Specialistka odboru poradenských služeb Svazu českých a moravských výrobních družstev

| | Ivan VOLEŠ

  Poradce prezidenta Hospodářské komory ČR pro mezinárodní vztahy |
| --- | --- |

Ivan VOLEŠ

Poradce prezidenta Hospodářské komory ČR pro mezinárodní vztahy

| | Helena ČORNEJOVÁ

  Vedoucí sociálně-ekonomického oddělení Českomoravské konfederace odborových svazů |
| --- | --- |

Helena ČORNEJOVÁ

Vedoucí sociálně-ekonomického oddělení Českomoravské konfederace odborových svazů

| | Zdeněk MÁLEK

  Manažer ČMKOS pro sociální dialog a poradce ČMKOS |
| --- | --- |

Zdeněk MÁLEK

Manažer ČMKOS pro sociální dialog a poradce ČMKOS

| | Lucie STUDNIČNÁ

  Mezinárodní tajemnice Odborového svazu KOVO |
| --- | --- |

Lucie STUDNIČNÁ

Mezinárodní tajemnice Odborového svazu KOVO

| | Dana ŠTECHOVÁ

  Poradkyně, Oddělení ČMKOS pro evropské a další mezinárodní vztahy |
| --- | --- |

Dana ŠTECHOVÁ

Poradkyně, Oddělení ČMKOS pro evropské a další mezinárodní vztahy

| | Roman HAKEN

  Místopředseda Rady vlády ČR pro nestátní neziskové organizace a předseda jejího Výboru pro spolupráci s regiony |
| --- | --- |

Roman HAKEN

Místopředseda Rady vlády ČR pro nestátní neziskové organizace a předseda jejího Výboru pro spolupráci s regiony

| | Ludvík JÍROVEC

  Člen Hospodářské komory ČR, člen Agrární komory ČR, expert v COPA-COGEGA/Brusel |
| --- | --- |

Ludvík JÍROVEC

Člen Hospodářské komory ČR, člen Agrární komory ČR, expert v COPA-COGEGA/Brusel

| | Jaroslav NĚMEC

  Ředitel Arcidiecézní charity Praha |
| --- | --- |

Jaroslav NĚMEC

Ředitel Arcidiecézní charity Praha

| | Pavel TRANTINA

  Manažer projektů a spolupráce s EU v České radě dětí a mládeže, expert UNDP pro tvorbu zákona o dobrovolnictví v Bosně a Hercegovině |
| --- | --- |

Pavel TRANTINA

Manažer projektů a spolupráce s EU v České radě dětí a mládeže, expert UNDP pro tvorbu zákona o dobrovolnictví v Bosně a Hercegovině

DÁNSKO

| | Ms Dorthe ANDERSEN

  Director EU policy, Confederation of Danish Employers |
| --- | --- |

Ms Dorthe ANDERSEN

Director EU policy, Confederation of Danish Employers

| | Ms Sinne Alsing CONAN

  Director of European Affairs, Confederation of Danish Industry |
| --- | --- |

Ms Sinne Alsing CONAN

Director of European Affairs, Confederation of Danish Industry

| | Mr Nils Juhl ANDREASEN

  Managing Director, Danish Confederation of Employers’ Associations in Agriculture (SALA) |
| --- | --- |

Mr Nils Juhl ANDREASEN

Managing Director, Danish Confederation of Employers’ Associations in Agriculture (SALA)

| | Ms Marie-Louise KNUPPERT

  Secretary of International Relations, Danish Confederation of Trade Unions |
| --- | --- |

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Secretary of International Relations, Danish Confederation of Trade Unions

| | Mr Peder Munch HANSEN

  EU-Advisor, Danish Confederation of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Peder Munch HANSEN

EU-Advisor, Danish Confederation of Trade Unions

| | Mr Søren KARGAARD

  International Consultant, FTF — Confederation of Professionals in Denmark |
| --- | --- |

Mr Søren KARGAARD

International Consultant, FTF — Confederation of Professionals in Denmark

| | Mr Ask Abildgaard ANDERSEN

  Policy Officer, Disabled Peoples Organisations Denmark |
| --- | --- |

Mr Ask Abildgaard ANDERSEN

Policy Officer, Disabled Peoples Organisations Denmark

| | Ms Benedicte FEDERSPIEL

  Senior Advisor, Danish Consumer Council |
| --- | --- |

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Senior Advisor, Danish Consumer Council

| | Ms Mette Pia KINDBERG

  Vice Chair Person, Women’s Council in Denmark |
| --- | --- |

Ms Mette Pia KINDBERG

Vice Chair Person, Women’s Council in Denmark

NEMECKO

| | Mr Peter CLEVER

  Mitglied der Hauptgeschäftsführung der Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände (BDA)


  (Member of the Executive Board of the National Union of German Employers’ Associations (BDA)) |
| --- | --- |

Mr Peter CLEVER

Mitglied der Hauptgeschäftsführung der Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände (BDA)

(Member of the Executive Board of the National Union of German Employers’ Associations (BDA))

| | Mr Bernd DITTMANN

  Bereichsleiter Europa, Bundesverband der Deutschen Industrie (BDI)


  (Vice President and Executive Director Europe — Federation of German Industries (BDI)) |
| --- | --- |

Mr Bernd DITTMANN

Bereichsleiter Europa, Bundesverband der Deutschen Industrie (BDI)

(Vice President and Executive Director Europe — Federation of German Industries (BDI))

| | Mr Göke FRERICHS

  Präsidiumsmitglied im Bundesverband des Deutschen Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen (BGA)


  (Board member, German Federation for Wholesale and Foreign Trade (BGA)) |
| --- | --- |

Mr Göke FRERICHS

Präsidiumsmitglied im Bundesverband des Deutschen Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen (BGA)

(Board member, German Federation for Wholesale and Foreign Trade (BGA))

| | Mr Thomas ILKA

  Leiter der Vertretung des Deutschen Industrie- und Handelskammertages (DIHK) bei der EU


  (Director of the Representation to the EU of the Federation of German Chambers of Industry and Commerce (DIHK)) |
| --- | --- |

Mr Thomas ILKA

Leiter der Vertretung des Deutschen Industrie- und Handelskammertages (DIHK) bei der EU

(Director of the Representation to the EU of the Federation of German Chambers of Industry and Commerce (DIHK))

| | Mr Adalbert KIENLE

  Stellvertretender Generalsekretär des Deutschen Bauernverbandes (DBV)


  (Deputy General Secretary, German Farmers’ Association (DBV)) |
| --- | --- |

Mr Adalbert KIENLE

Stellvertretender Generalsekretär des Deutschen Bauernverbandes (DBV)

(Deputy General Secretary, German Farmers’ Association (DBV))

| | Mr Volker PETERSEN

  Stellvertretender Generalsekretär im Deutschen Raiffeisenverband e.V. (DRV)


  (Deputy Secretary-General of the Association of German Agricultural Credit Cooperatives (DRV)) |
| --- | --- |

Mr Volker PETERSEN

Stellvertretender Generalsekretär im Deutschen Raiffeisenverband e.V. (DRV)

(Deputy Secretary-General of the Association of German Agricultural Credit Cooperatives (DRV))

| | Mr Joachim WÜRMELING

  Mitglied der Hauptgeschäftsführung des Gesamtverbandes der deutschen Versicherungswirtschaft e.V. (GDV)


  (Member of the Executive Board of the German Insurance Association (GDV)) |
| --- | --- |

Mr Joachim WÜRMELING

Mitglied der Hauptgeschäftsführung des Gesamtverbandes der deutschen Versicherungswirtschaft e.V. (GDV)

(Member of the Executive Board of the German Insurance Association (GDV))

| | Mr Joachim FRIED

  Leiter Wirtschaft, Politik und Regulierung bei der Deutschen Bahn


  (Director of Economics, Policy and Regulation, German Railways) |
| --- | --- |

Mr Joachim FRIED

Leiter Wirtschaft, Politik und Regulierung bei der Deutschen Bahn

(Director of Economics, Policy and Regulation, German Railways)

| | Ms Gabriele BISCHOFF

  Bereichsleiterin Europapolitik beim Bundesvorstand des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)


  (Director of European Policy — Federal Executive of the German Trade Union Confederation (DGB)) |
| --- | --- |

Ms Gabriele BISCHOFF

Bereichsleiterin Europapolitik beim Bundesvorstand des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)

(Director of European Policy — Federal Executive of the German Trade Union Confederation (DGB))

| | Mr Claus MATECKI

  Mitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)


  (Member of the National Executive of the German Trade Union Confederation (DGB)) |
| --- | --- |

Mr Claus MATECKI

Mitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)

(Member of the National Executive of the German Trade Union Confederation (DGB))

| | Mr Armin DUTTINÉ

  Leiter des EU-Verbindungsbüros ver.di


  (Director of the EU liaison office, German United Services Union (ver.di)) |
| --- | --- |

Mr Armin DUTTINÉ

Leiter des EU-Verbindungsbüros ver.di

(Director of the EU liaison office, German United Services Union (ver.di))

| | Mr Horst MUND

  Bereichsleiter Internationales IG Metall


  (Director of International Department, IG Metall) |
| --- | --- |

Mr Horst MUND

Bereichsleiter Internationales IG Metall

(Director of International Department, IG Metall)

| | Mr Alexander GRAF VON SCHWERIN

  Berater Europäische Angelegenheiten beim Konzern Duisburger Versorgungs- und Verkehrsgesellschaft mbH (DVV Konzern)


  (European Affairs Adviser, DVV Konzern) |
| --- | --- |

Mr Alexander GRAF VON SCHWERIN

Berater Europäische Angelegenheiten beim Konzern Duisburger Versorgungs- und Verkehrsgesellschaft mbH (DVV Konzern)

(European Affairs Adviser, DVV Konzern)

| | Mr Hans-Joachim WILMS

  Europabeauftragter bei der IG Bauen — Agrar — Umwelt (IG Bau)


  (European Affairs Officer, German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG BAU)) |
| --- | --- |

Mr Hans-Joachim WILMS

Europabeauftragter bei der IG Bauen — Agrar — Umwelt (IG Bau)

(European Affairs Officer, German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG BAU))

| | Mr Egbert BIERMANN

  Mitglied des Geschäftsführenden Hauptvorstandes der IG Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE)


  (Member of the Executive Board of German Mining, Chemical and Energy Industrial Union (IG BCE)) |
| --- | --- |

Mr Egbert BIERMANN

Mitglied des Geschäftsführenden Hauptvorstandes der IG Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE)

(Member of the Executive Board of German Mining, Chemical and Energy Industrial Union (IG BCE))

| | Ms Michaela ROSENBERGER

  Stellvertretende Vorsitzende Gewerkschaft Nahrung — Genuss — Gaststätten


  (Deputy Chair of the German Trade Union of Food, Beverages, Tobacco, Hotel and Catering and Allied Workers) |
| --- | --- |

Ms Michaela ROSENBERGER

Stellvertretende Vorsitzende Gewerkschaft Nahrung — Genuss — Gaststätten

(Deputy Chair of the German Trade Union of Food, Beverages, Tobacco, Hotel and Catering and Allied Workers)

| | Mr Jürgen KEßLER

  Vorstandsvorsitzender Verbraucherzentrale Berlin


  (Chairman of the Board, Berlin Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Mr Jürgen KEßLER

Vorstandsvorsitzender Verbraucherzentrale Berlin

(Chairman of the Board, Berlin Consumers’ Association)

| | Mr Bernd SCHLÜTER

  Berater bei der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege (BAGFW)


  (Advisor, Federal Association of Non-Statutory Welfare Services (BAGFW)) |
| --- | --- |

Mr Bernd SCHLÜTER

Berater bei der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege (BAGFW)

(Advisor, Federal Association of Non-Statutory Welfare Services (BAGFW))

| | Ms Renate HEINISCH

  Mitglied im Bundesvorstand der Senioren-Organisationen (BAGSO)


  (Member of the Federal Association of German Senior Citizens’ Organisations (BAGSO)) |
| --- | --- |

Ms Renate HEINISCH

Mitglied im Bundesvorstand der Senioren-Organisationen (BAGSO)

(Member of the Federal Association of German Senior Citizens’ Organisations (BAGSO))

| | Mr Frank STÖHR

  Zweiter Bundesvorsitzender dbb Beamtenbund und Tarifunion


  (Vice-President, Federal Board of Management, German Civil Service Federation) |
| --- | --- |

Mr Frank STÖHR

Zweiter Bundesvorsitzender dbb Beamtenbund und Tarifunion

(Vice-President, Federal Board of Management, German Civil Service Federation)

| | Mr Lutz RIBBE

  Direktor, Stiftung Europäisches Naturerbe (Euronatur)


  (Director, European Nature Heritage Fund (Euronatur)) |
| --- | --- |

Mr Lutz RIBBE

Direktor, Stiftung Europäisches Naturerbe (Euronatur)

(Director, European Nature Heritage Fund (Euronatur))

| | Mr Prof. Dr Gerd WOLF

  Beauftragter der Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren (HGF)


  (Representative of the Helmholtz Association of German Research Centres (HGF)) |
| --- | --- |

Mr Prof. Dr Gerd WOLF

Beauftragter der Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren (HGF)

(Representative of the Helmholtz Association of German Research Centres (HGF))

| | Mr Holger SCHWANNECKE

  Generalsekretär des Zentralverbandes des Deutschen Handwerks (ZDH)


  (General Secretary, Central Association of German Craft Trades (ZDH)) |
| --- | --- |

Mr Holger SCHWANNECKE

Generalsekretär des Zentralverbandes des Deutschen Handwerks (ZDH)

(General Secretary, Central Association of German Craft Trades (ZDH))

| | Mr Arno METZLER

  Hauptgeschäftsführer des Bundesverbandes der Freien Berufe (BFB)


  (Chief Executive and Head of Brussels Office, German National Association of Liberal Professions (BFB)) |
| --- | --- |

Mr Arno METZLER

Hauptgeschäftsführer des Bundesverbandes der Freien Berufe (BFB)

(Chief Executive and Head of Brussels Office, German National Association of Liberal Professions (BFB))

ESTÓNSKO

| | Ms Eve PÄÄRENDSON

  Estonian Employers’ Confederation, Director of International Relations |
| --- | --- |

Ms Eve PÄÄRENDSON

Estonian Employers’ Confederation, Director of International Relations

| | Ms Reet TEDER

  Estonian Chamber of Commerce and Industry, policy director |
| --- | --- |

Ms Reet TEDER

Estonian Chamber of Commerce and Industry, policy director

| | Ms Mare VIIES

  Estonian Employees’ Unions’ Confederation; Tallinn University of Technology, Researcher at Centre for Economic Research at TUT |
| --- | --- |

Ms Mare VIIES

Estonian Employees’ Unions’ Confederation; Tallinn University of Technology, Researcher at Centre for Economic Research at TUT

| | Ms Liina CARR

  Estonian Trade Union Confederation, International Secretary |
| --- | --- |

Ms Liina CARR

Estonian Trade Union Confederation, International Secretary

| | Mr Kaul NURM

  Estonian Farmers’ Federation, managing director |
| --- | --- |

Mr Kaul NURM

Estonian Farmers’ Federation, managing director

| | Ms Mall HELLAM

  NGO Network of Estonian Nonprofit Organizations, member of the supervisory board; Executive Director of Open Estonia Foundation |
| --- | --- |

Ms Mall HELLAM

NGO Network of Estonian Nonprofit Organizations, member of the supervisory board; Executive Director of Open Estonia Foundation

| | Mr Meelis JOOST

  Estonian Chamber of Disabled People, Foreign relations and European policy officer |
| --- | --- |

Mr Meelis JOOST

Estonian Chamber of Disabled People, Foreign relations and European policy officer

ÍRSKO

| | Ms Heidi LOUGHEED

  Head of IBEC Europe |
| --- | --- |

Ms Heidi LOUGHEED

Head of IBEC Europe

| | Mr David CROUGHAN

  Head of Economics and Taxation, IBEC |
| --- | --- |

Mr David CROUGHAN

Head of Economics and Taxation, IBEC

| | Mr Thomas McDONOGH

  Chairman, Thomas McDonogh and Sons Ltd |
| --- | --- |

Mr Thomas McDONOGH

Chairman, Thomas McDonogh and Sons Ltd

| | Mr Jim McCUSKER

  Previously General Secretary of NIPSA |
| --- | --- |

Mr Jim McCUSKER

Previously General Secretary of NIPSA

| | Mr Manus O’RIORDAN

  Head of Research, SIPTU (rtd) |
| --- | --- |

Mr Manus O’RIORDAN

Head of Research, SIPTU (rtd)

| | Ms Sally Anne KINAHAN

  Assistant General Secretary, ICTU |
| --- | --- |

Ms Sally Anne KINAHAN

Assistant General Secretary, ICTU

| | Ms Jillian VAN TURNHOUT

  Chief Executive, Children’s Rights Alliance, Former President National Youth Council of Ireland |
| --- | --- |

Ms Jillian VAN TURNHOUT

Chief Executive, Children’s Rights Alliance, Former President National Youth Council of Ireland

| | Mr Padraig WALSHE

  COPA President and former IFA President |
| --- | --- |

Mr Padraig WALSHE

COPA President and former IFA President

| | Ms Siobhán EGAN

  Policy and Advocacy Officer, BirdWatch Ireland |
| --- | --- |

Ms Siobhán EGAN

Policy and Advocacy Officer, BirdWatch Ireland

GRÉCKO

| | Mme Irini Ivoni PARI

  Fédération des industries grecques (SEB) |
| --- | --- |

Mme Irini Ivoni PARI

Fédération des industries grecques (SEB)

| | M. Dimitris DIMITRIADIS

  Confédération nationale de commerce hellénique (ESEE) |
| --- | --- |

M. Dimitris DIMITRIADIS

Confédération nationale de commerce hellénique (ESEE)

| | Μ. Georgios DRAKOPOULOS

  Association des entreprises helléniques de tourisme (SETE) |
| --- | --- |

Μ. Georgios DRAKOPOULOS

Association des entreprises helléniques de tourisme (SETE)

| | Mme Anna BREDIMA

  Association des armateurs grecs (Ε.Ε.Ε.) |
| --- | --- |

Mme Anna BREDIMA

Association des armateurs grecs (Ε.Ε.Ε.)

| | M. Christos POLΥΖΟGOPOULOS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Christos POLΥΖΟGOPOULOS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Eleftherios PAPADOPOULOS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Eleftherios PAPADOPOULOS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Georgios DASSIS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Georgios DASSIS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Spyridon PAPASΡΥROS

  Fédération des fonctionnaires |
| --- | --- |

M. Spyridon PAPASΡΥROS

Fédération des fonctionnaires

| | M. Nikolaos LIOLIOS

  Confédération hellénique des coopératives agricoles (PASEGES) |
| --- | --- |

M. Nikolaos LIOLIOS

Confédération hellénique des coopératives agricoles (PASEGES)

| | Mme Evangelia KEKELEKI

  Centre de protection des consommateurs (KEPKA) |
| --- | --- |

Mme Evangelia KEKELEKI

Centre de protection des consommateurs (KEPKA)

| | M. Panagiotis GKOFAS

  Confédération générale grecque de commerçants et artisans (GSBEE) |
| --- | --- |

M. Panagiotis GKOFAS

Confédération générale grecque de commerçants et artisans (GSBEE)

| | M. Ioannis VARDAKASTANIS

  Confédération nationale de personnes handicapées (ESAmeA) |
| --- | --- |

M. Ioannis VARDAKASTANIS

Confédération nationale de personnes handicapées (ESAmeA)

ŠPANIELSKO

| | Sr. Rafael BARBADILLO LÓPEZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. Rafael BARBADILLO LÓPEZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sra. Lourdes CAVERO MESTRE

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sra. Lourdes CAVERO MESTRE

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José María ESPUNY MOYANO

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José María ESPUNY MOYANO

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. Ángel PANERO FLÓREZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. Ángel PANERO FLÓREZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José SARTORIOUS ÁLVAREZ DE BOHORQUES

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José SARTORIOUS ÁLVAREZ DE BOHORQUES

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José María ZUFIAUR

  Presidente de la Fundación Educación y Trabajo |
| --- | --- |

Sr. José María ZUFIAUR

Presidente de la Fundación Educación y Trabajo

| | Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

  Directora de la Oficina de UGT en Bruselas |
| --- | --- |

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Directora de la Oficina de UGT en Bruselas

| | Sr. Juan MENDOZA CASTRO

  Colaborador de UGT para Asuntos Internacionales |
| --- | --- |

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Colaborador de UGT para Asuntos Internacionales

| | Sra. Joana AGUDO

  Presidenta del Comité Coordinador de los Consejos Sindicales Interregionales de Comisiones Obreras (CC.OO.) |
| --- | --- |

Sra. Joana AGUDO

Presidenta del Comité Coordinador de los Consejos Sindicales Interregionales de Comisiones Obreras (CC.OO.)

| | Sr. Juan MORENO PRECIADO

  Responsable de la Oficina de la Confederación Sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) en Bruselas |
| --- | --- |

Sr. Juan MORENO PRECIADO

Responsable de la Oficina de la Confederación Sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) en Bruselas

| | Sr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

  Secretaría de Política Internacional de la Confederación sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) |
| --- | --- |

Sr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Secretaría de Política Internacional de la Confederación sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.)

| | Sra. Laura GONZÁLEZ TXABARRI

  Miembro del Comité Ejecutivo de ELA |
| --- | --- |

Sra. Laura GONZÁLEZ TXABARRI

Miembro del Comité Ejecutivo de ELA

| | Sr. Javier SÁNCHEZ ANSÓ

  Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos (COAG) |
| --- | --- |

Sr. Javier SÁNCHEZ ANSÓ

Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos (COAG)

| | Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

  Función ejercida: Vocal de Relaciones Internacionales de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES) |
| --- | --- |

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Función ejercida: Vocal de Relaciones Internacionales de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES)

| | Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

  Director de la Organización de Productores Asociados de Grandes Atuneros Congeladores (OPAGAC) |
| --- | --- |

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Director de la Organización de Productores Asociados de Grandes Atuneros Congeladores (OPAGAC)

| | Sr. José Manuel ROCHE RAMO

  Secretario de Relaciones Internacionales de UPA |
| --- | --- |

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario de Relaciones Internacionales de UPA

| | Sr. Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ

  Director de Asuntos Europeos de ASAJA |
| --- | --- |

Sr. Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ

Director de Asuntos Europeos de ASAJA

| | Sr. Carlos TRÍAS PINTO

  Director en la Asociación General de Consumidores (ASGECO); Director en la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE) |
| --- | --- |

Sr. Carlos TRÍAS PINTO

Director en la Asociación General de Consumidores (ASGECO); Director en la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

| | Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

  Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC) |
| --- | --- |

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

FRANCÚZSKO

| | Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

  Déléguée générale de l’Union des industries textiles (UIT) |
| --- | --- |

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l’Union des industries textiles (UIT)

| | M. Bernard HUVELIN

  Vice-président de la Fédération française du bâtiment (FFB) |
| --- | --- |

M. Bernard HUVELIN

Vice-président de la Fédération française du bâtiment (FFB)

| | M. Stéphane BUFFETAUT

  Directeur chargé des relations institutionnelles, Veolia Environnement |
| --- | --- |

M. Stéphane BUFFETAUT

Directeur chargé des relations institutionnelles, Veolia Environnement

| | M. Henri MALOSSE

  Directeur, conseiller institutionnel pour les affaires européennes auprès de la présidence de l’ACFCI |
| --- | --- |

M. Henri MALOSSE

Directeur, conseiller institutionnel pour les affaires européennes auprès de la présidence de l’ACFCI

| | M. Philippe de BRAUER

  Président de la commission internationale de la Confédération générale des petites et moyennes entreprises (CGPME) |
| --- | --- |

M. Philippe de BRAUER

Président de la commission internationale de la Confédération générale des petites et moyennes entreprises (CGPME)

| | M. Jean-Pierre CROUZET

  Vice-président de la CGAD, président de la Confédération nationale de la boulangerie française, membre du conseil national de l’Union professionnelle artisanale (UPA) |
| --- | --- |

M. Jean-Pierre CROUZET

Vice-président de la CGAD, président de la Confédération nationale de la boulangerie française, membre du conseil national de l’Union professionnelle artisanale (UPA)

| | M. Henri BRICHART

  Président de la Fédération nationale des producteurs de lait |
| --- | --- |

M. Henri BRICHART

Président de la Fédération nationale des producteurs de lait

| | M. Éric PIGAL

  Délégué national de la Confédération française de l’encadrement/Confédération générale des cadres (CFE-CGC), en charge de la coordination du Comité économique et social européen, du CESE français et du Conseil économique et social régional |
| --- | --- |

M. Éric PIGAL

Délégué national de la Confédération française de l’encadrement/Confédération générale des cadres (CFE-CGC), en charge de la coordination du Comité économique et social européen, du CESE français et du Conseil économique et social régional

| | M. Jacques LEMERCIER

  Président de l’international UNI Europa Poste&logistique — membre de la commission exécutive confédérale, Force ouvrière (FO) |
| --- | --- |

M. Jacques LEMERCIER

Président de l’international UNI Europa Poste&logistique — membre de la commission exécutive confédérale, Force ouvrière (FO)

| | Mme Laure BATUT

  Assistante confédérale au secteur international et Europe, Force ouvrière (FO) |
| --- | --- |

Mme Laure BATUT

Assistante confédérale au secteur international et Europe, Force ouvrière (FO)

| | M. Jean-Pierre COULON

  Secrétaire confédéral en charge des affaires européennes et internationales de la Confédération française des travailleurs chrétiens (CFTC) |
| --- | --- |

M. Jean-Pierre COULON

Secrétaire confédéral en charge des affaires européennes et internationales de la Confédération française des travailleurs chrétiens (CFTC)

| | Mme Béatrice OUIN

  Chargée de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT) |
| --- | --- |

Mme Béatrice OUIN

Chargée de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT)

| | M. Gérard DANTIN

  Chargé de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT) |
| --- | --- |

M. Gérard DANTIN

Chargé de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT)

| | Mme An LENOUAIL-MARLIERE

  Conseillère à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT) |
| --- | --- |

Mme An LENOUAIL-MARLIERE

Conseillère à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT)

| | M. Denis MEYNENT

  Conseiller à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT) |
| --- | --- |

M. Denis MEYNENT

Conseiller à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT)

| | Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

  Présidente de la Confédération de la consommation, du logement et du cadre de vie (CLCV) |
| --- | --- |

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la consommation, du logement et du cadre de vie (CLCV)

| | M. Édouard de LAMAZE

  Avocat à la Cour, ancien délégué interministériel aux professions libérales, ancien membre du CEC, Union nationale des professions libérales (UNAPLE) |
| --- | --- |

M. Édouard de LAMAZE

Avocat à la Cour, ancien délégué interministériel aux professions libérales, ancien membre du CEC, Union nationale des professions libérales (UNAPLE)

| | M. Julien VALENTIN

  Agriculteur, responsable des nouvelles technologies de l’information et de la communication (NTIC), Centre national des jeunes agriculteurs (CNJA) |
| --- | --- |

M. Julien VALENTIN

Agriculteur, responsable des nouvelles technologies de l’information et de la communication (NTIC), Centre national des jeunes agriculteurs (CNJA)

| | M. Gilbert BROS

  Vice-président de l’Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)


  Président de la Chambre d’agriculture de Haute-Loire |
| --- | --- |

M. Gilbert BROS

Vice-président de l’Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)

Président de la Chambre d’agriculture de Haute-Loire

| | Mme Évelyne PICHENOT

  Présidente de la délégation pour l’Union européenne du Conseil économique, social et environnemental (CESE) français


  Membre du CESE français |
| --- | --- |

Mme Évelyne PICHENOT

Présidente de la délégation pour l’Union européenne du Conseil économique, social et environnemental (CESE) français

Membre du CESE français

| | M. Joseph GUIMET

  Administrateur de l’Union nationale des associations familiales (UNAF), président du groupe de l’UNAF au CESE français |
| --- | --- |

M. Joseph GUIMET

Administrateur de l’Union nationale des associations familiales (UNAF), président du groupe de l’UNAF au CESE français

| | M. Jean-Paul PANZANI

  Membre du comité exécutif, président de la Fédération nationale de la mutualité française (FNMF) |
| --- | --- |

M. Jean-Paul PANZANI

Membre du comité exécutif, président de la Fédération nationale de la mutualité française (FNMF)

| | M. Georges CINGAL

  Administrateur de France nature environnement |
| --- | --- |

M. Georges CINGAL

Administrateur de France nature environnement

| | M. Thierry LIBAERT

  Professeur, université de Louvain, maître de conférences en communication à l’Institut d'études politiques (IEP) catholique de Paris, membre de la commission gouvernance au Grenelle de l’environnement |
| --- | --- |

M. Thierry LIBAERT

Professeur, université de Louvain, maître de conférences en communication à l’Institut d'études politiques (IEP) catholique de Paris, membre de la commission gouvernance au Grenelle de l’environnement

TALIANSKO

| | Mr Mario CAMPLI

  Coordinatore politiche europee Legacoop |
| --- | --- |

Mr Mario CAMPLI

Coordinatore politiche europee Legacoop

| | Mr Luigi CAPRIOGLIO

  Consigliere nazionale della Confederazione Italiana Dirigenti e Alte Professionalità (CIDA) |
| --- | --- |

Mr Luigi CAPRIOGLIO

Consigliere nazionale della Confederazione Italiana Dirigenti e Alte Professionalità (CIDA)

| | Mr Francesco CAVALLARO

  Segretario generale della CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori) |
| --- | --- |

Mr Francesco CAVALLARO

Segretario generale della CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori)

| | Mr Carmelo CEDRONE

  Professore incaricato di Politica Economica Europea, Univ. La Sapienza Roma — Componente del «Team Europe» — Collaboratore del Dipartimento Europeo ed Internazionale UIL (Unione Italiana del Lavoro) — Membro del Comitato Centrale UIL — Componente del Consiglio Direttivo del Movimento Europeo |
| --- | --- |

Mr Carmelo CEDRONE

Professore incaricato di Politica Economica Europea, Univ. La Sapienza Roma — Componente del «Team Europe» — Collaboratore del Dipartimento Europeo ed Internazionale UIL (Unione Italiana del Lavoro) — Membro del Comitato Centrale UIL — Componente del Consiglio Direttivo del Movimento Europeo

| | Mr Franco CHIRIACO

  Presidente del Sindacato Unitario Nazionale Inquilini ed Assegnatari (SUNIA) — Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL) |
| --- | --- |

Mr Franco CHIRIACO

Presidente del Sindacato Unitario Nazionale Inquilini ed Assegnatari (SUNIA) — Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL)

| | Mr Roberto CONFALONIERI

  Segretario generale CONFEDIR (Confederazione dei Dirigenti Italiani e delle Alte Professionalità) — Consigliere CNEL (Consiglio Nazionale dell’Economia e del Lavoro) |
| --- | --- |

Mr Roberto CONFALONIERI

Segretario generale CONFEDIR (Confederazione dei Dirigenti Italiani e delle Alte Professionalità) — Consigliere CNEL (Consiglio Nazionale dell’Economia e del Lavoro)

| | Mr Gianfranco DELL’ALBA

  Direttore della Delegazione di Confindustria presso l’Unione Europea |
| --- | --- |

Mr Gianfranco DELL’ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l’Unione Europea

| | Mr Pietro Francesco DE LOTTO

  Direttore Generale di Confartigianato Vicenza |
| --- | --- |

Mr Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

| | Mr Giancarlo DURANTE

  Direttore Centrale dell’Associazione Bancaria Italiana, Responsabile dell’area Sindacale e del Lavoro |
| --- | --- |

Mr Giancarlo DURANTE

Direttore Centrale dell’Associazione Bancaria Italiana, Responsabile dell’area Sindacale e del Lavoro

| | Mr Emilio FATOVIC

  Vice Segretario Generale CONFSAL


  (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori) con delega al privato |
| --- | --- |

Mr Emilio FATOVIC

Vice Segretario Generale CONFSAL

(Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori) con delega al privato

| | Mr Giuseppe GUERINI

  Presidente Nazionale Federsolidarietà |
| --- | --- |

Mr Giuseppe GUERINI

Presidente Nazionale Federsolidarietà

| | Mr Edgardo Maria IOZIA

  Segretario Nazionale Unione Italiana Lavoratori Credito Esattorie e Assicurazioni (UILCA) — Presidente UNI Europa Finanza |
| --- | --- |

Mr Edgardo Maria IOZIA

Segretario Nazionale Unione Italiana Lavoratori Credito Esattorie e Assicurazioni (UILCA) — Presidente UNI Europa Finanza

| | Mr Giuseppe Antonio Maria IULIANO

  Dipartimento Politiche internazionali CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori), Coordinatore di aree — Responsabile per l’Europa centro-orientale e per l’America latina |
| --- | --- |

Mr Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Dipartimento Politiche internazionali CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori), Coordinatore di aree — Responsabile per l’Europa centro-orientale e per l’America latina

| | Mr Luca JAHIER

  Presidente del Consiglio nazionale delle Associazioni Cristiane Lavoratori Italiani (ACLI) e responsabile relazioni internazionali |
| --- | --- |

Mr Luca JAHIER

Presidente del Consiglio nazionale delle Associazioni Cristiane Lavoratori Italiani (ACLI) e responsabile relazioni internazionali

| | Mr Antonio LONGO

  Presidente dell’Associazione Movimento Difesa del Cittadino — Direttore della testata giornalistica «Diritti & Consumi» |
| --- | --- |

Mr Antonio LONGO

Presidente dell’Associazione Movimento Difesa del Cittadino — Direttore della testata giornalistica «Diritti & Consumi»

| | Mr Sandro MASCIA

  Responsabile Ufficio di Rappresentanza della Confagricoltura di Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Sandro MASCIA

Responsabile Ufficio di Rappresentanza della Confagricoltura di Bruxelles

| | Mr Stefano PALMIERI

  Responsabile dell’Ufficio Europa della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro) a Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Stefano PALMIERI

Responsabile dell’Ufficio Europa della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro) a Bruxelles

| | Mr Antonello PEZZINI

  Imprenditore tessile-tecnico. Confindustria Bergamo |
| --- | --- |

Mr Antonello PEZZINI

Imprenditore tessile-tecnico. Confindustria Bergamo

| | Mr Antonio POLICA

  Dirigente Confederale UGL (Unione Generale del Lavoro) |
| --- | --- |

Mr Antonio POLICA

Dirigente Confederale UGL (Unione Generale del Lavoro)

| | Mr Virgilio RANOCCHIARI

  Responsabile della Delegazione Fiat per l’Europa |
| --- | --- |

Mr Virgilio RANOCCHIARI

Responsabile della Delegazione Fiat per l’Europa

| | Mr Maurizio REALE

  Responsabile della Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni Comunitarie — Coldiretti |
| --- | --- |

Mr Maurizio REALE

Responsabile della Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni Comunitarie — Coldiretti

| | Ms Daniela RONDINELLI

  Responsabile Ufficio Internazionale FISASCAT CISL (Federazione Italiana Sindacati Addetti Commerciali Affitti Turismo — Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori) |
| --- | --- |

Ms Daniela RONDINELLI

Responsabile Ufficio Internazionale FISASCAT CISL (Federazione Italiana Sindacati Addetti Commerciali Affitti Turismo — Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori)

| | Mr Corrado ROSSITTO

  Presidente Nazionale della Confederazione Italiana di Unione delle Professioni Intellettuali (CIU) |
| --- | --- |

Mr Corrado ROSSITTO

Presidente Nazionale della Confederazione Italiana di Unione delle Professioni Intellettuali (CIU)

| | Mr Claudio ROTTI

  Presidente AICE (Associazione Italiana Commercio Estero) |
| --- | --- |

Mr Claudio ROTTI

Presidente AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

CYPRUS

| | Μιχάλης Αντωνίου (Mr Michalis ANTONIOU)

  Βοηθός Γενικός Διευθυντής (Deputy Director General)


  Ομοσπονδία Εργοδοτών και Βιομηχάνων (ΟΕΒ) (Cyprus Employers and Industrialists Federation) |
| --- | --- |

Μιχάλης Αντωνίου (Mr Michalis ANTONIOU)

Βοηθός Γενικός Διευθυντής (Deputy Director General)

Ομοσπονδία Εργοδοτών και Βιομηχάνων (ΟΕΒ) (Cyprus Employers and Industrialists Federation)

| | Ανδρέας Λουρουτζιάτης (Mr Andreas LOUROUTZIATIS)

  Αντιπρόεδρος Κυπριακού Εμπορικού και Βιομηχανικού Επιμελητηρίου (ΚΕΒΕ) (Vice-President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry)


  Κυπριακό Εμπορικό και Βιομηχανικό Επιμελητήριο (ΚΕΒΕ) (Cyprus Chamber of Commerce and Industry) |
| --- | --- |

Ανδρέας Λουρουτζιάτης (Mr Andreas LOUROUTZIATIS)

Αντιπρόεδρος Κυπριακού Εμπορικού και Βιομηχανικού Επιμελητηρίου (ΚΕΒΕ) (Vice-President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry)

Κυπριακό Εμπορικό και Βιομηχανικό Επιμελητήριο (ΚΕΒΕ) (Cyprus Chamber of Commerce and Industry)

| | Ανδρέας Παυλικκάς (Mr Andreas PAVLIKKAS)

  Υπεύθυνος Γραφείου Ερευνών και Μελετών (Head of Research and Studies Department)


  Παγκύπρια Εργατική Ομοσπονδία (ΠΕΟ) (Pancyprian Federation of Labour) |
| --- | --- |

Ανδρέας Παυλικκάς (Mr Andreas PAVLIKKAS)

Υπεύθυνος Γραφείου Ερευνών και Μελετών (Head of Research and Studies Department)

Παγκύπρια Εργατική Ομοσπονδία (ΠΕΟ) (Pancyprian Federation of Labour)

| | Δημήτρης Κιττένης (Mr Dimitris KITTENIS)

  Τέως Γενικός Γραμματέας (Former Secretary-General)


  Συνομοσπονδία Εργαζομένων Κύπρου (ΣΕΚ) (Cyprus Workers’ Confederation) |
| --- | --- |

Δημήτρης Κιττένης (Mr Dimitris KITTENIS)

Τέως Γενικός Γραμματέας (Former Secretary-General)

Συνομοσπονδία Εργαζομένων Κύπρου (ΣΕΚ) (Cyprus Workers’ Confederation)

| | Κωστάκης Κωνσταντινíδης (Mr Costakis CONSTANTINIDES)

  Μέλος Κυπριακού Συνδέσμου Καταναλωτών (Member, Cyprus Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Κωστάκης Κωνσταντινíδης (Mr Costakis CONSTANTINIDES)

Μέλος Κυπριακού Συνδέσμου Καταναλωτών (Member, Cyprus Consumers’ Association)

| | Μηχάλης Λύτρας (Mr Michalis LITRAS)

  Γενικός Γραμματέας (Secretary-General)


  Παναγροτικής Ένωσης Κύπρου (Panagrarian Union of Cyprus) |
| --- | --- |

Μηχάλης Λύτρας (Mr Michalis LITRAS)

Γενικός Γραμματέας (Secretary-General)

Παναγροτικής Ένωσης Κύπρου (Panagrarian Union of Cyprus)

LOTYŠSKO

| | Mr Vitālijs GAVRILOVS

  Latvijas Darba devēju konfederācijas (LDDK) prezidents |
| --- | --- |

Mr Vitālijs GAVRILOVS

Latvijas Darba devēju konfederācijas (LDDK) prezidents

| | Mr Gundars STRAUTMANIS

  Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) viceprezidents un LTRK Padomes loceklis |
| --- | --- |

Mr Gundars STRAUTMANIS

Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) viceprezidents un LTRK Padomes loceklis

| | Mr Pēteris KRĪGERS

  Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Mr Pēteris KRĪGERS

Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) priekšsēdētājs

| | Ms Ariadna ĀBELTIŅA

  Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) ārējo sakaru koordinētāja starptautiskos jautājumos |
| --- | --- |

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) ārējo sakaru koordinētāja starptautiskos jautājumos

| | Mr Armands KRAUZE

  Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Mr Armands KRAUZE

Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes priekšsēdētājs

| | Ms Gunta ANČA

  Latvijas Cilvēku ar īpašām vajadzībām sadarbības organizācijas SUSTENTO valdes priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Ms Gunta ANČA

Latvijas Cilvēku ar īpašām vajadzībām sadarbības organizācijas SUSTENTO valdes priekšsēdētāja

| | Mr Andris GOBIŅŠ

  Eiropas Kustības Latvijā (EKL) prezidents |
| --- | --- |

Mr Andris GOBIŅŠ

Eiropas Kustības Latvijā (EKL) prezidents

LITVA

| | Mr Alfredas JONUŠKA

  Director General, Siauliai Chamber of Commerce, Industry and Crafts |
| --- | --- |

Mr Alfredas JONUŠKA

Director General, Siauliai Chamber of Commerce, Industry and Crafts

| | Mr Stasys KROPAS

  President, Association of Lithuania Banks; Vice-president, Lithuanian business confederation ICC Lithuania |
| --- | --- |

Mr Stasys KROPAS

President, Association of Lithuania Banks; Vice-president, Lithuanian business confederation ICC Lithuania

| | Mr Gintaras MORKIS

  Deputy Director General, Lithuanian Confederation of Industrialists |
| --- | --- |

Mr Gintaras MORKIS

Deputy Director General, Lithuanian Confederation of Industrialists

| | Ms Gražina GRUZDIENĖ

  Chairman, Trade Union of Lithuanian Food Producers |
| --- | --- |

Ms Gražina GRUZDIENĖ

Chairman, Trade Union of Lithuanian Food Producers

| | Ms Daiva KVEDARAITĖ

  Head of Information Centre, Lithuanian Trade Union Solidarumas |
| --- | --- |

Ms Daiva KVEDARAITĖ

Head of Information Centre, Lithuanian Trade Union Solidarumas

| | Ms Inga PREIDIENĖ

  Vice-chairperson, Youth Organization, Lithuanian Labour Federation |
| --- | --- |

Ms Inga PREIDIENĖ

Vice-chairperson, Youth Organization, Lithuanian Labour Federation

| | Mr Mindaugas MACIULEVIČIUS

  Director, Agricultural cooperative „Lietuviško ūkio kokybė“ |
| --- | --- |

Mr Mindaugas MACIULEVIČIUS

Director, Agricultural cooperative „Lietuviško ūkio kokybė“

| | Mr Zenonas Rokas RUDZIKAS

  Member, Lithuanian Academy of Sciences; Leading researcher, Institute of Theoretical Physics and Astronomy, Vilnius University |
| --- | --- |

Mr Zenonas Rokas RUDZIKAS

Member, Lithuanian Academy of Sciences; Leading researcher, Institute of Theoretical Physics and Astronomy, Vilnius University

| | Ms Indrė VAREIKYTĖ

  Member, Lithuanian Board of Education; Member, Youth Committee in the Tripartite Council of the Republic of Lithuania |
| --- | --- |

Ms Indrė VAREIKYTĖ

Member, Lithuanian Board of Education; Member, Youth Committee in the Tripartite Council of the Republic of Lithuania

LUXEMBURSKO

| | Mme Viviane GOERGEN

  Secrétaire générale adjointe de la Confédération luxembourgeoise des syndicats chrétiens (LCGB) |
| --- | --- |

Mme Viviane GOERGEN

Secrétaire générale adjointe de la Confédération luxembourgeoise des syndicats chrétiens (LCGB)

| | M. Raymond HENCKS

  Membre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP) |
| --- | --- |

M. Raymond HENCKS

Membre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP)

| | M. Paul RECKINGER

  Président honoraire de la Chambre des métiers du Grand-Duché de Luxembourg |
| --- | --- |

M. Paul RECKINGER

Président honoraire de la Chambre des métiers du Grand-Duché de Luxembourg

| | M. Jean-Claude REDING

  Président de la Confédération syndicale indépendante du Luxembourg (OGBL) |
| --- | --- |

M. Jean-Claude REDING

Président de la Confédération syndicale indépendante du Luxembourg (OGBL)

| | Mme Josiane WILLEMS

  Directrice de la Centrale paysanne luxembourgeoise (CPL) |
| --- | --- |

Mme Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne luxembourgeoise (CPL)

| | M. Christian ZEYEN

  General Manager d’ArcelorMittal |
| --- | --- |

M. Christian ZEYEN

General Manager d’ArcelorMittal

MAĎARSKO

| | Antal CSUPORT

  Managing director, National Association of Strategic and Public Utility Companies |
| --- | --- |

Antal CSUPORT

Managing director, National Association of Strategic and Public Utility Companies

| | Tamás NAGY

  Chairman, National Federation of Agricultural Cooperatives and Producers |
| --- | --- |

Tamás NAGY

Chairman, National Federation of Agricultural Cooperatives and Producers

| | Dr. Péter VADÁSZ

  Co-chairman, Confederation of Hungarian Employers and Industrialists |
| --- | --- |

Dr. Péter VADÁSZ

Co-chairman, Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

| | János VÉRTES

  Co-chairman in charge of international relations, National Federation of Traders and Caterers |
| --- | --- |

János VÉRTES

Co-chairman in charge of international relations, National Federation of Traders and Caterers

| | József KAPUVÁRI

  Member of the Board, National Confederation of Hungarian Trade Unions |
| --- | --- |

József KAPUVÁRI

Member of the Board, National Confederation of Hungarian Trade Unions

| | Dr. Ágnes CSER

  Co-chairman, LIGA Confederation |
| --- | --- |

Dr. Ágnes CSER

Co-chairman, LIGA Confederation

| | Dr. Miklós PÁSZTOR

  Expert, National Federation of Workers’ Council |
| --- | --- |

Dr. Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers’ Council

| | Dr. János WELTNER

  Expert, Trade Union Block of Intellectual Employers |
| --- | --- |

Dr. János WELTNER

Expert, Trade Union Block of Intellectual Employers

| | Dr. Etele BARÁTH

  Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning |
| --- | --- |

Dr. Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning

| | Kinga JOÓ

  Expert, HÖOK a Hallgatókért Foundation |
| --- | --- |

Kinga JOÓ

Expert, HÖOK a Hallgatókért Foundation

| | Dr. Lajos MIKULA

  Expert, Agricultural and Rural Youth Association |
| --- | --- |

Dr. Lajos MIKULA

Expert, Agricultural and Rural Youth Association

| | Ákos TOPOLÁNSZKY

  Expert, „SOURCE“ Mental Helpers Association |
| --- | --- |

Ákos TOPOLÁNSZKY

Expert, „SOURCE“ Mental Helpers Association

MALTA

| | Ms Grace ATTARD

  President, National Council of Women (NCW) |
| --- | --- |

Ms Grace ATTARD

President, National Council of Women (NCW)

| | Ms Anna Maria DARMANIN

  Council Member, Confederation of Malta Trade Unions (CMTU) |
| --- | --- |

Ms Anna Maria DARMANIN

Council Member, Confederation of Malta Trade Unions (CMTU)

| | Mr Vincent FARRUGIA

  Director General, Malta Chamber of Small and Medium Enterprises (GRTU) |
| --- | --- |

Mr Vincent FARRUGIA

Director General, Malta Chamber of Small and Medium Enterprises (GRTU)

| | Mr Stefano MALLIA

  Vice President, Malta Chamber of Commerce, Enterprise and Industry (MCCEI) |
| --- | --- |

Mr Stefano MALLIA

Vice President, Malta Chamber of Commerce, Enterprise and Industry (MCCEI)

| | Mr Michael PARNIS

  Deputy General Secretary, General Workers Union |
| --- | --- |

Mr Michael PARNIS

Deputy General Secretary, General Workers Union

HOLANDSKO

| | Ms Johanna Anna VAN DEN BANDT-STEL

  Head of the Brussels Office of VNO-NCW and MKB-Nederland |
| --- | --- |

Ms Johanna Anna VAN DEN BANDT-STEL

Head of the Brussels Office of VNO-NCW and MKB-Nederland

| | Ms Melanie Irmgard BOUWKNEGT

  Economic Policy Advisor at CNV |
| --- | --- |

Ms Melanie Irmgard BOUWKNEGT

Economic Policy Advisor at CNV

| | Ms Marjolijn BULK

  Policy Advisor International Affairs at FNV |
| --- | --- |

Ms Marjolijn BULK

Policy Advisor International Affairs at FNV

| | Mr Joost Peter VAN IERSEL

  Member of the EESC |
| --- | --- |

Mr Joost Peter VAN IERSEL

Member of the EESC

| | Mr Willem Wolter MULLER

  Advisor International Affairs at MHP |
| --- | --- |

Mr Willem Wolter MULLER

Advisor International Affairs at MHP

| | Mr Nicolaas Clemens Maria VAN NIEKERK

  Freelance management advisor/supervisor |
| --- | --- |

Mr Nicolaas Clemens Maria VAN NIEKERK

Freelance management advisor/supervisor

| | Mr Frank VAN OORSCHOT

  Senior Specialist International Affairs at LTO |
| --- | --- |

Mr Frank VAN OORSCHOT

Senior Specialist International Affairs at LTO

| | Mr Ullrich SCHRÖDER

  Permanent Delegate Brussels at MKB-Nederland |
| --- | --- |

Mr Ullrich SCHRÖDER

Permanent Delegate Brussels at MKB-Nederland

| | Mr Martin SIECKER

  International Manager at FNV |
| --- | --- |

Mr Martin SIECKER

International Manager at FNV

| | Mr Joannes Gertrudis Wilhelmina SIMONS

  Emeritus Professor Transport Economics Free University of Amsterdam, Member of the EESC |
| --- | --- |

Mr Joannes Gertrudis Wilhelmina SIMONS

Emeritus Professor Transport Economics Free University of Amsterdam, Member of the EESC

| | Mr Dick WESTENDORP

  Emeritus General Director Consumers Union |
| --- | --- |

Mr Dick WESTENDORP

Emeritus General Director Consumers Union

| | Ms Anna Antonia Maria VAN WEZEL

  Member of the EESC |
| --- | --- |

Ms Anna Antonia Maria VAN WEZEL

Member of the EESC

RAKÚSKO

| | Ms Waltraud KLASNIC

  Landeshauptmann a. D. |
| --- | --- |

Ms Waltraud KLASNIC

Landeshauptmann a. D.

| | Dr Johannes KLEEMANN

  Mitglied des Wirtschafts- und Sozialausschusses in den Mandatsperioden 2002-2006 und 2006-2010 |
| --- | --- |

Dr Johannes KLEEMANN

Mitglied des Wirtschafts- und Sozialausschusses in den Mandatsperioden 2002-2006 und 2006-2010

| | Mag. Dipl. Ing. Johann KÖLTRINGER

  Hauptabteilungsleiter des Österreichischen Raiffeisenverbandes |
| --- | --- |

Mag. Dipl. Ing. Johann KÖLTRINGER

Hauptabteilungsleiter des Österreichischen Raiffeisenverbandes

| | Mag. Christa SCHWENG

  Referentin der Wirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und Gesundheit |
| --- | --- |

Mag. Christa SCHWENG

Referentin der Wirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und Gesundheit

| | Mag. Thomas DELAPINA

  Geschäftsführer des Beirats für Wirtschafts- und Sozialfragen; Sekretär in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Wien |
| --- | --- |

Mag. Thomas DELAPINA

Geschäftsführer des Beirats für Wirtschafts- und Sozialfragen; Sekretär in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Wien

| | Mag. Wolfgang GREIF

  Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier; Bereichsleiter Europa, Konzerne und internationale Beziehungen |
| --- | --- |

Mag. Wolfgang GREIF

Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier; Bereichsleiter Europa, Konzerne und internationale Beziehungen

| | Mr Thomas KATTNIG

  Gewerkschaft der Gemeindebediensteten; Leiter des Referats für Internationale Verbindungen |
| --- | --- |

Mr Thomas KATTNIG

Gewerkschaft der Gemeindebediensteten; Leiter des Referats für Internationale Verbindungen

| | Dr Christoph LECHNER

  Leiter der Abteilung Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich |
| --- | --- |

Dr Christoph LECHNER

Leiter der Abteilung Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich

| | Mag. Oliver RÖPKE

  Leiter des Europabüros des ÖGB |
| --- | --- |

Mag. Oliver RÖPKE

Leiter des Europabüros des ÖGB

| | Mr Alfred GAJDOSIK

  Vorsitzender-Stellvertreter der Gewerkschaft VIDA |
| --- | --- |

Mr Alfred GAJDOSIK

Vorsitzender-Stellvertreter der Gewerkschaft VIDA

| | Mag. Gerfried GRUBER

  Referent der Landwirtschaftskammer Österreich |
| --- | --- |

Mag. Gerfried GRUBER

Referent der Landwirtschaftskammer Österreich

| | Dr Anne-Marie SIGMUND

  Europabeauftragte des Bundeskomitees Freie Berufe Österreichs |
| --- | --- |

Dr Anne-Marie SIGMUND

Europabeauftragte des Bundeskomitees Freie Berufe Österreichs

POĽSKO

| | Mr Krzysztof OSTROWSKI

  Consultant, Business Centre Club — Association of Employers |
| --- | --- |

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Consultant, Business Centre Club — Association of Employers

| | Mr Andrzej MALINOWSKI

  President, Confederation of Polish Employers |
| --- | --- |

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Confederation of Polish Employers

| | Ms Anna NIETYKSZA

  Member, Confederation of Polish Employers |
| --- | --- |

Ms Anna NIETYKSZA

Member, Confederation of Polish Employers

| | Mr Marek KOMOROWSKI

  Counsellor, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan |
| --- | --- |

Mr Marek KOMOROWSKI

Counsellor, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan

| | Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

  Vice-president, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan |
| --- | --- |

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan

| | Mr Jan KLIMEK

  Vice-president, Polish Craft Association |
| --- | --- |

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

| | Mr Tadeusz KLIŚ

  Vice-president, Polish Craft Association |
| --- | --- |

Mr Tadeusz KLIŚ

Vice-president, Polish Craft Association

| | Ms Dorota GARDIAS

  Secretary General, Trade Union Forum |
| --- | --- |

Ms Dorota GARDIAS

Secretary General, Trade Union Forum

| | Mr Wiesław SIEWIERSKI

  President, Trade Union Forum |
| --- | --- |

Mr Wiesław SIEWIERSKI

President, Trade Union Forum

| | Mr Andrzej ADAMCZYK

  Secretary of the international affairs, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność |
| --- | --- |

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the international affairs, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność

| | Mr Marian KRZAKLEWSKI

  Member of the National Commission, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność |
| --- | --- |

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Member of the National Commission, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność

| | Mr Andrzej CHWILUK

  Vice-president of the Trade Unions of Miners, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Andrzej CHWILUK

Vice-president of the Trade Unions of Miners, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Tomasz Dariusz JASIŃSKI

  Specialist of the international affairs, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Tomasz Dariusz JASIŃSKI

Specialist of the international affairs, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Stanisław Józef RÓŻYCKI

  Vice-president of the Council of Education and Science of the Polish Teachers’ Union, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Stanisław Józef RÓŻYCKI

Vice-president of the Council of Education and Science of the Polish Teachers’ Union, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Krzysztof BALON

  Secretary of the Research programme Council, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS |
| --- | --- |

Mr Krzysztof BALON

Secretary of the Research programme Council, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

| | Mr Krzysztof KAMIENIECKI

  Vice-president, Institute for Sustainable Development Foundation |
| --- | --- |

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Vice-president, Institute for Sustainable Development Foundation

| | Ms Marzena MENDZA-DROZD

  Member of the Board, Forum of Non-Government Initiatives’ Association, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations |
| --- | --- |

Ms Marzena MENDZA-DROZD

Member of the Board, Forum of Non-Government Initiatives’ Association, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

| | Mr Krzysztof PATER

  Member of the Scout Court, Polish Scouting and Guiding Association |
| --- | --- |

Mr Krzysztof PATER

Member of the Scout Court, Polish Scouting and Guiding Association

| | Ms Jolanta PLAKWICZ

  Member, Polish Women’s Lobby |
| --- | --- |

Ms Jolanta PLAKWICZ

Member, Polish Women’s Lobby

| | Mr Władysław SERAFIN

  President, National Union of Farmers, Circles and Agricultural Organizations |
| --- | --- |

Mr Władysław SERAFIN

President, National Union of Farmers, Circles and Agricultural Organizations

| | Ms Teresa TISZBIEREK

  Vice-president, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland |
| --- | --- |

Ms Teresa TISZBIEREK

Vice-president, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGALSKO

| | Mr Manuel Eugénio PIMENTEL CAVALEIRO BRANDÃO

  Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)


  (Confederation of Portuguese Industry) |
| --- | --- |

Mr Manuel Eugénio PIMENTEL CAVALEIRO BRANDÃO

Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)

(Confederation of Portuguese Industry)

| | Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

  Confederação dos Agricultores de Portugal (CAP)


  (Portuguse Farmers’ Confederation) |
| --- | --- |

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Confederação dos Agricultores de Portugal (CAP)

(Portuguse Farmers’ Confederation)

| | Mr Pedro D’ALMEIDA FREIRE

  Confederação do Comércio e Serviços de Portugal (CCP)


  (Portuguese Trade and Services Confederation) |
| --- | --- |

Mr Pedro D’ALMEIDA FREIRE

Confederação do Comércio e Serviços de Portugal (CCP)

(Portuguese Trade and Services Confederation)

| | Mr Paulo BARROS VALE

  Associação Empresarial de Portugal (AEP)


  (Portuguese Business Association) |
| --- | --- |

Mr Paulo BARROS VALE

Associação Empresarial de Portugal (AEP)

(Portuguese Business Association)

| | Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

  Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (CGTP)


  (General Confederation of Portuguese Workers) |
| --- | --- |

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (CGTP)

(General Confederation of Portuguese Workers)

| | Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

  Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)


  (General Confederation of Portuguese Workers) |
| --- | --- |

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)

(General Confederation of Portuguese Workers)

| | Mr Alfredo Manuel VIEIRA CORREIA

  União Geral de Trabalhadores (UGT)


  (General Workers’ Union) |
| --- | --- |

Mr Alfredo Manuel VIEIRA CORREIA

União Geral de Trabalhadores (UGT)

(General Workers’ Union)

| | Mr Victor Hugo DE JESUS SEQUEIRA

  União Geral de Trabalhadores (UGT)


  (General Workers’ Union) |
| --- | --- |

Mr Victor Hugo DE JESUS SEQUEIRA

União Geral de Trabalhadores (UGT)

(General Workers’ Union)

| | Mr Jorge PEGADO LIZ

  Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor (DECO)


  (Portuguese Consumer Protection Association) |
| --- | --- |

Mr Jorge PEGADO LIZ

Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor (DECO)

(Portuguese Consumer Protection Association)

| | Mr Carlos Alberto PEREIRA MARTINS

  Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP)


  (National Council of Professional Bodies) |
| --- | --- |

Mr Carlos Alberto PEREIRA MARTINS

Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP)

(National Council of Professional Bodies)

| | Mr Francisco João BERNARDINO DA SILVA

  Confederação Nacional das Cooperativas Agrícolas e do Crédito Agrícola de Portugal, CCRL (CONFAGRI)


  (Portuguese National Confederation of Agricultural Coperatives and Agricultural Credit, limited-liability cooperative confederation) |
| --- | --- |

Mr Francisco João BERNARDINO DA SILVA

Confederação Nacional das Cooperativas Agrícolas e do Crédito Agrícola de Portugal, CCRL (CONFAGRI)

(Portuguese National Confederation of Agricultural Coperatives and Agricultural Credit, limited-liability cooperative confederation)

| | Rev. Vítor José MELÍCIAS LOPES

  União das Misericórdias Portuguesas (UMP)


  (Union of Portuguese Charitable Institutions) |
| --- | --- |

Rev. Vítor José MELÍCIAS LOPES

União das Misericórdias Portuguesas (UMP)

(Union of Portuguese Charitable Institutions)

RUMUNSKO

| | Dl Petru Sorin DANDEA

  Vicepreședinte, Confederația Națională Sindicală „Cartel ALFA”


  (Vice-President of the National Trade Union Confederation „Cartel ALFA“) |
| --- | --- |

Dl Petru Sorin DANDEA

Vicepreședinte, Confederația Națională Sindicală „Cartel ALFA”

(Vice-President of the National Trade Union Confederation „Cartel ALFA“)

| | Dl Dumitru FORNEA

  Secretar confederal, Confederația Sindicală Națională MERIDIAN


  (Confederal secretary of the National Trade Union Confederation — Meridian) |
| --- | --- |

Dl Dumitru FORNEA

Secretar confederal, Confederația Sindicală Națională MERIDIAN

(Confederal secretary of the National Trade Union Confederation — Meridian)

| | Dl Minel IVAȘCU

  Secretar general, Blocul Național Sindical


  (Secretary-General of the National Trade Union Bloc (BNS)) |
| --- | --- |

Dl Minel IVAȘCU

Secretar general, Blocul Național Sindical

(Secretary-General of the National Trade Union Bloc (BNS))

| | Dl Sorin Cristian STAN

  Secretar general, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România (FRĂȚIA)


  (Secretary-General of the National Confederation of Romanian Free Trade Unions (FRĂȚIA)) |
| --- | --- |

Dl Sorin Cristian STAN

Secretar general, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România (FRĂȚIA)

(Secretary-General of the National Confederation of Romanian Free Trade Unions (FRĂȚIA))

| | Dl Sabin RUSU

  Secretar general, Confederația Sindicatelor Democratice din România


  (Secretary-General of the Confederation of Romanian Democratic Trade Unions) |
| --- | --- |

Dl Sabin RUSU

Secretar general, Confederația Sindicatelor Democratice din România

(Secretary-General of the Confederation of Romanian Democratic Trade Unions)

| | Dl Eugen Mircea BURADA

  Președinte executiv, Consiliul Național al Patronatului Român


  (Executive President, National Council of Romanian Employers) |
| --- | --- |

Dl Eugen Mircea BURADA

Președinte executiv, Consiliul Național al Patronatului Român

(Executive President, National Council of Romanian Employers)

| | Dna Ana BONTEA

  Director, Departamentul Juridic și Dialog Social — Consiliul Național al Întreprinderilor Private Mici și Mijlocii din România


  (Director of the Legislative and Social Dialogue Department, National Council of Small and Medium-Sized Private Enterprises in Romania) |
| --- | --- |

Dna Ana BONTEA

Director, Departamentul Juridic și Dialog Social — Consiliul Național al Întreprinderilor Private Mici și Mijlocii din România

(Director of the Legislative and Social Dialogue Department, National Council of Small and Medium-Sized Private Enterprises in Romania)

| | Dl Mihai MANOLIU

  Secretar general, Alianța Confederațiilor Patronale din România


  (Secretary-General, Alliance of Romanian Employers’ Confederations) |
| --- | --- |

Dl Mihai MANOLIU

Secretar general, Alianța Confederațiilor Patronale din România

(Secretary-General, Alliance of Romanian Employers’ Confederations)

| | Dl Aurel Laurențiu PLOSCEANU

  Președinte, Asociația Română a Antreprenorilor de Construcții


  (President of the Romanian Construction Entrepreneurship Association) |
| --- | --- |

Dl Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Președinte, Asociația Română a Antreprenorilor de Construcții

(President of the Romanian Construction Entrepreneurship Association)

| | Dl Ștefan VARFALVI

  Președinte executiv, UGIR


  (Executive President of UGIR) |
| --- | --- |

Dl Ștefan VARFALVI

Președinte executiv, UGIR

(Executive President of UGIR)

| | Dl Cristian PÂRVULESCU

  Președinte, Asociația Pro Democrația


  (President of the Pro-Democracy Association) |
| --- | --- |

Dl Cristian PÂRVULESCU

Președinte, Asociația Pro Democrația

(President of the Pro-Democracy Association)

| | Dl Ionuț SIBIAN

  Director, Fundația pentru Dezvoltarea Societății Civile


  (Director, Civil Society Development Foundation) |
| --- | --- |

Dl Ionuț SIBIAN

Director, Fundația pentru Dezvoltarea Societății Civile

(Director, Civil Society Development Foundation)

| | Dl Sorin IONIȚĂ

  Director de cercetare, Societatea Academică din România


  (Director of research, Academic Society of Romania) |
| --- | --- |

Dl Sorin IONIȚĂ

Director de cercetare, Societatea Academică din România

(Director of research, Academic Society of Romania)

| | Dl Radu NICOSEVICI

  Președinte, Academia de Advocacy


  (Chairman of the Advocacy Academy) |
| --- | --- |

Dl Radu NICOSEVICI

Președinte, Academia de Advocacy

(Chairman of the Advocacy Academy)

SLOVINSKO

| | Mr Cveto STANTIČ

  Predstavnik velikega gospodarstva (representative of large business) |
| --- | --- |

Mr Cveto STANTIČ

Predstavnik velikega gospodarstva (representative of large business)

| | Mr Dare STOJAN

  Predstavnik malega gospodarstva (representative of small business) |
| --- | --- |

Mr Dare STOJAN

Predstavnik malega gospodarstva (representative of small business)

| | Mr Andrej ZORKO

  Izvršni sekretar Zveze svobodnih sindikatov Slovenije (Executive Secretary of the ZSSS (Free Trade Unions of Slovenia)) |
| --- | --- |

Mr Andrej ZORKO

Izvršni sekretar Zveze svobodnih sindikatov Slovenije (Executive Secretary of the ZSSS (Free Trade Unions of Slovenia))

| | Mr Dušan REBOLJ

  Predsednik Konfederacije sindikatov Pergam Slovenije (President of Pergam Trade Union Federation (KSS Pergam)) |
| --- | --- |

Mr Dušan REBOLJ

Predsednik Konfederacije sindikatov Pergam Slovenije (President of Pergam Trade Union Federation (KSS Pergam))

| | Mr Bojan HRIBAR

  Predstavnik sindikatov javnega sektorja (representative of the public sector trade unions) |
| --- | --- |

Mr Bojan HRIBAR

Predstavnik sindikatov javnega sektorja (representative of the public sector trade unions)

| | Mr Igor HROVATIČ

  Direktor Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije (Director of the Agriculture and Forestry Federation) |
| --- | --- |

Mr Igor HROVATIČ

Direktor Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije (Director of the Agriculture and Forestry Federation)

| | Mr Primož ŠPORAR

  Predstavnik organizacije SKUP – Skupnost privatnih zavodov (representative of SKUP — Community of Private Institutes) |
| --- | --- |

Mr Primož ŠPORAR

Predstavnik organizacije SKUP – Skupnost privatnih zavodov (representative of SKUP — Community of Private Institutes)

SLOVENSKO

| | Ján ORAVEC

  Prezident Združenia podnikateľov Slovenska (ZPS) |
| --- | --- |

Ján ORAVEC

Prezident Združenia podnikateľov Slovenska (ZPS)

| | Michal PINTÉR

  Člen Republikovej únie zamestnávateľov (RÚZ), riaditeľ, U.S. Steel Košice, s.r.o. |
| --- | --- |

Michal PINTÉR

Člen Republikovej únie zamestnávateľov (RÚZ), riaditeľ, U.S. Steel Košice, s.r.o.

| | Igor ŠARMÍR

  Riaditeľ odboru potravinárstva a obchodu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, tajomník Únie potravinárov SR |
| --- | --- |

Igor ŠARMÍR

Riaditeľ odboru potravinárstva a obchodu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, tajomník Únie potravinárov SR

| | Vladimír MOJŠ

  Predseda Hospodárskeho a sociálneho výboru (HSV), viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR |
| --- | --- |

Vladimír MOJŠ

Predseda Hospodárskeho a sociálneho výboru (HSV), viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR

| | Dušan BARČÍK

  Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre výrobné OZ, predseda Integrovaného odborového zväzu |
| --- | --- |

Dušan BARČÍK

Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre výrobné OZ, predseda Integrovaného odborového zväzu

| | Ján GAŠPERAN

  Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre nevýrobné OZ, predseda OZ pracovníkov školstva a vedy na Slovensku |
| --- | --- |

Ján GAŠPERAN

Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre nevýrobné OZ, predseda OZ pracovníkov školstva a vedy na Slovensku

| | Juraj STERN

  Prezident Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku (SFPA) |
| --- | --- |

Juraj STERN

Prezident Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku (SFPA)

| | Viliam PÁLENÍK

  Prezident Inštitútu zamestnanosti |
| --- | --- |

Viliam PÁLENÍK

Prezident Inštitútu zamestnanosti

| | Tomáš DOMONKOS

  Vedecký pracovník Ekonomického ústavu Slovenskej akadémie vied (SAV) |
| --- | --- |

Tomáš DOMONKOS

Vedecký pracovník Ekonomického ústavu Slovenskej akadémie vied (SAV)

FÍNSKO

| | Mr Filip Mikael HAMRO-DROTZ

  asiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK |
| --- | --- |

Mr Filip Mikael HAMRO-DROTZ

asiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK

| | Ms Ulla SIRKEINEN

  erityisasiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK |
| --- | --- |

Ms Ulla SIRKEINEN

erityisasiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK

| | Ms Marja-Liisa PELTOLA

  osastopäällikkö Keskuskauppakamari |
| --- | --- |

Ms Marja-Liisa PELTOLA

osastopäällikkö Keskuskauppakamari

| | Mr Simo Markus PENTTINEN

  kansainvälisten asioiden päällikkö Akava ry |
| --- | --- |

Mr Simo Markus PENTTINEN

kansainvälisten asioiden päällikkö Akava ry

| | Mr Reijo Veli Erik PAANANEN

  EU-asiantuntija Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry |
| --- | --- |

Mr Reijo Veli Erik PAANANEN

EU-asiantuntija Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry

| | Ms Leila KURKI

  työllisyyspoliittinen asiantuntija Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry |
| --- | --- |

Ms Leila KURKI

työllisyyspoliittinen asiantuntija Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry

| | Ms Pirkko Marjatta RAUNEMAA

  kuluttajaekonomisti ja elintarvikeasiantuntija Kotitalous- ja kuluttaja-asioiden neuvottelukunta/Kuluttajat — Konsumenterna ry |
| --- | --- |

Ms Pirkko Marjatta RAUNEMAA

kuluttajaekonomisti ja elintarvikeasiantuntija Kotitalous- ja kuluttaja-asioiden neuvottelukunta/Kuluttajat — Konsumenterna ry

| | Mr Seppo Ilmari KALLIO

  johtaja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry |
| --- | --- |

Mr Seppo Ilmari KALLIO

johtaja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry

| | Mr Thomas PALMGREN

  kansainvälisten asioiden asiamies Suomen yrittäjät |
| --- | --- |

Mr Thomas PALMGREN

kansainvälisten asioiden asiamies Suomen yrittäjät

ŠVÉDSKO

| | Ms Ellen Paula NYGREN

  Ombudsman, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation) |
| --- | --- |

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation)

| | Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

  Vice-president, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation) |
| --- | --- |

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Vice-president, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation)

| | Mr Thomas Mikael JANSON

  International Secretary, Tjänstemännens centralorganisation (TCO) (Swedish Confederation of Professional Employees) |
| --- | --- |

Mr Thomas Mikael JANSON

International Secretary, Tjänstemännens centralorganisation (TCO) (Swedish Confederation of Professional Employees)

| | Mr Paul Henrik LIDEHÄLL

  International Secretary, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO) (Swedish Confederation of Professional Associations) |
| --- | --- |

Mr Paul Henrik LIDEHÄLL

International Secretary, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO) (Swedish Confederation of Professional Associations)

| | Mr Ulf Christian ARDHE

  Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise) |
| --- | --- |

Mr Ulf Christian ARDHE

Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise)

| | Ms Annika Kristina BRÖMS

  Deputy Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise) |
| --- | --- |

Ms Annika Kristina BRÖMS

Deputy Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise)

| | Mr Thord Stefan BACK

  Manager Sustainable Logistics, Transportgruppen (The Transport Group) |
| --- | --- |

Mr Thord Stefan BACK

Manager Sustainable Logistics, Transportgruppen (The Transport Group)

| | Mr Erik SVENSSON

  Director, ALMEGA |
| --- | --- |

Mr Erik SVENSSON

Director, ALMEGA

| | Mr Staffan Mats Vilhelm NILSSON

  Member of the EESC, President Group III


  Lantbrukarnas riksförbund (LRF) (Federation of Swedish Farmers) |
| --- | --- |

Mr Staffan Mats Vilhelm NILSSON

Member of the EESC, President Group III

Lantbrukarnas riksförbund (LRF) (Federation of Swedish Farmers)

| | Ms Ingrid Eva-Britt KÖSSLER

  President, The Swedish Breastcancer Association


  Handikappförbundens samarbetsorgan (Swedish Disability Federation) |
| --- | --- |

Ms Ingrid Eva-Britt KÖSSLER

President, The Swedish Breastcancer Association

Handikappförbundens samarbetsorgan (Swedish Disability Federation)

| | Ms Inger Kristina Elisabeth PERSSON

  Chairman, Sveriges konsumenter (Swedish Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Ms Inger Kristina Elisabeth PERSSON

Chairman, Sveriges konsumenter (Swedish Consumers’ Association)

| | Ms Ariane Elisabeth RODERT

  EU Policy Advisor, Forum for frivilligt socialt arbete (National Forum for Voluntary Social Work) |
| --- | --- |

Ms Ariane Elisabeth RODERT

EU Policy Advisor, Forum for frivilligt socialt arbete (National Forum for Voluntary Social Work)

SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

| | Mr George LYON

  Legal Counsel — Northgate Information Solutions UK Ltd |
| --- | --- |

Mr George LYON

Legal Counsel — Northgate Information Solutions UK Ltd

| | Ms Brenda KING

  Chief Executive, ACDiversity |
| --- | --- |

Ms Brenda KING

Chief Executive, ACDiversity

| | Mr David SEARS

  Consultant |
| --- | --- |

Mr David SEARS

Consultant

| | Mr Jonathan PEEL

  Director, Jonathan Peel EU Communications Ltd |
| --- | --- |

Mr Jonathan PEEL

Director, Jonathan Peel EU Communications Ltd

| | Mr Bryan CASSIDY

  Consultant |
| --- | --- |

Mr Bryan CASSIDY

Consultant

| | Mr Peter MORGAN

  Chairman, Association of Lloyd’s Members |
| --- | --- |

Mr Peter MORGAN

Chairman, Association of Lloyd’s Members

| | Ms Madi SHARMA

  Entrepreneur |
| --- | --- |

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur

| | Mr Brendan BURNS

  Management Consultant & Financial Investor |
| --- | --- |

Mr Brendan BURNS

Management Consultant & Financial Investor

| | Mr Peter COLDRICK

  Part-time adviser to General Secretary, ETUC |
| --- | --- |

Mr Peter COLDRICK

Part-time adviser to General Secretary, ETUC

| | Mr Brian CURTIS

  Retired; Former Regional Organiser; National Union of Rail, Maritime & Transport Workers (RMT) |
| --- | --- |

Mr Brian CURTIS

Retired; Former Regional Organiser; National Union of Rail, Maritime & Transport Workers (RMT)

| | Ms Sandy BOYLE

  Retired; Former Director, AMICUS (Trade Union) |
| --- | --- |

Ms Sandy BOYLE

Retired; Former Director, AMICUS (Trade Union)

| | Ms Christine BLOWER

  General Secretary, National Union of Teachers (NUT) |
| --- | --- |

Ms Christine BLOWER

General Secretary, National Union of Teachers (NUT)

| | Ms Monica TAYLOR

  Member of UNITE (Trade Union) Executive Council |
| --- | --- |

Ms Monica TAYLOR

Member of UNITE (Trade Union) Executive Council

| | Mr Nicholas CROOK

  International Officer, UNISON (Trade Union) |
| --- | --- |

Mr Nicholas CROOK

International Officer, UNISON (Trade Union)

| | Ms Judy McKNIGHT

  Retired; Former General Secretary NAPO (Trade Union) |
| --- | --- |

Ms Judy McKNIGHT

Retired; Former General Secretary NAPO (Trade Union)

| | Ms Kathleen Walker SHAW

  Head of European Office, Britain’s General Union (GMB) |
| --- | --- |

Ms Kathleen Walker SHAW

Head of European Office, Britain’s General Union (GMB)

| | Ms Rose D’SA

  Consultant in EU, Commonwealth and International Law |
| --- | --- |

Ms Rose D’SA

Consultant in EU, Commonwealth and International Law

| | Ms Jane MORRICE

  Deputy Chief Equality Commissioner; Equality Commission Northern Ireland |
| --- | --- |

Ms Jane MORRICE

Deputy Chief Equality Commissioner; Equality Commission Northern Ireland

| | Ms Maureen O’NEILL

  Director, Faith in Older People |
| --- | --- |

Ms Maureen O’NEILL

Director, Faith in Older People

| | Mr Michael SMYTH

  Economist, University of Ulster |
| --- | --- |

Mr Michael SMYTH

Economist, University of Ulster

| | Mr Richard ADAMS

  Senior Partner, Community Viewfinders Ltd |
| --- | --- |

Mr Richard ADAMS

Senior Partner, Community Viewfinders Ltd

| | Mr Stuart ETHERINGTON

  Chief Executive Officer, National Council for Voluntary Organisations |
| --- | --- |

Mr Stuart ETHERINGTON

Chief Executive Officer, National Council for Voluntary Organisations

| | Mr Tom JONES

  Self-employed Farmer |
| --- | --- |

Mr Tom JONES

Self-employed Farmer

| | Mr Sukhdev SHARMA

  Chairman of Board of Directors, Calderdale and Huddersfield Hospitals NHS Foundation Trust |
| --- | --- |

Mr Sukhdev SHARMA

Chairman of Board of Directors, Calderdale and Huddersfield Hospitals NHS Foundation Trust

---

| 25.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 251/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 251/28

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 24. septembra 2010,

ktorým sa na účely prispôsobenia vedecko-technickému pokroku mení a dopĺňa príloha k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES, pokiaľ ide o výnimky pre použitie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu, polybromovaných bifenylov alebo polybromovaných difenyléterov

[oznámené pod číslom K(2010) 6403]

(Text s významom pre EHP)

(2010/571/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/95/ES z 27. januára 2003 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (1), a najmä na jej článok 5 ods. 1,

keďže:

| (1) | Smernicou 2002/95/ES sa zakazuje používanie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu, polybrómovaných bifenylov (PBB) a polybrómovaných difenyléterov (PBDE) v elektrických a elektronických zariadeniach, ktoré boli uvedené na trh po 1. júli 2006. Výnimky z tohto zákazu sa uvádzajú v prílohe k danej smernici. Tieto výnimky je potrebné preskúmať s cieľom prispôsobiť ich vedecko-technickému pokroku. |
| --- | --- |

(1)

Smernicou 2002/95/ES sa zakazuje používanie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu, polybrómovaných bifenylov (PBB) a polybrómovaných difenyléterov (PBDE) v elektrických a elektronických zariadeniach, ktoré boli uvedené na trh po 1. júli 2006. Výnimky z tohto zákazu sa uvádzajú v prílohe k danej smernici. Tieto výnimky je potrebné preskúmať s cieľom prispôsobiť ich vedecko-technickému pokroku.

| (2) | Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že pri určitých použitiach olova, ortuti, kadmia alebo šesťmocného chrómu by mali byť aj naďalej vyňaté zo zákazu, keďže z vedeckého alebo technického hľadiska nie je zatiaľ realizovateľné, aby sa tieto látky prestali v daných konkrétnych prípadoch používať. Preto je vhodné ponechať uvedené výnimky v platnosti. |
| --- | --- |

(2)

Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že pri určitých použitiach olova, ortuti, kadmia alebo šesťmocného chrómu by mali byť aj naďalej vyňaté zo zákazu, keďže z vedeckého alebo technického hľadiska nie je zatiaľ realizovateľné, aby sa tieto látky prestali v daných konkrétnych prípadoch používať. Preto je vhodné ponechať uvedené výnimky v platnosti.

| (3) | Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v určitých prípadoch je z vedeckého alebo technického hľadiska možné prestať používať olovo, ortuť alebo kadmium, prípadne ich nahradiť inými látkami. Je preto vhodné tieto výnimky zrušiť. |
| --- | --- |

(3)

Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v určitých prípadoch je z vedeckého alebo technického hľadiska možné prestať používať olovo, ortuť alebo kadmium, prípadne ich nahradiť inými látkami. Je preto vhodné tieto výnimky zrušiť.

| (4) | Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v určitých prípadoch bude z vedeckého alebo technického hľadiska v blízkej budúcnosti možné prestať používať olovo, ortuť alebo kadmium, prípadne ich nahradiť inými látkami. Je preto vhodné stanoviť dátum skončenia platnosti týchto výnimiek. |
| --- | --- |

(4)

Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v určitých prípadoch bude z vedeckého alebo technického hľadiska v blízkej budúcnosti možné prestať používať olovo, ortuť alebo kadmium, prípadne ich nahradiť inými látkami. Je preto vhodné stanoviť dátum skončenia platnosti týchto výnimiek.

| (5) | Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v niektorých prípadoch je z vedeckého alebo technického hľadiska možné čiastočne prestať používať ortuť, prípadne ju čiastočne nahradiť inými látkami. Je preto vhodné znížiť množstvo ortuti, ktoré sa smie používať v týchto prípadoch. |
| --- | --- |

(5)

Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v niektorých prípadoch je z vedeckého alebo technického hľadiska možné čiastočne prestať používať ortuť, prípadne ju čiastočne nahradiť inými látkami. Je preto vhodné znížiť množstvo ortuti, ktoré sa smie používať v týchto prípadoch.

| (6) | Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v niektorých prípadoch bude z vedeckého alebo technického hľadiska v blízkej budúcnosti možné iba čiastočne a postupne prestať používať ortuť, prípadne ho čiastočne a postupne nahradiť inými látkami. Je preto vhodné postupne znížiť množstvo ortuti, ktoré sa smie používať v týchto prípadoch. |
| --- | --- |

(6)

Z preskúmania výnimiek vyplynulo, že v niektorých prípadoch bude z vedeckého alebo technického hľadiska v blízkej budúcnosti možné iba čiastočne a postupne prestať používať ortuť, prípadne ho čiastočne a postupne nahradiť inými látkami. Je preto vhodné postupne znížiť množstvo ortuti, ktoré sa smie používať v týchto prípadoch.

| (7) | V niektorých prípadoch je technicky nemožné opraviť elektrické a elektronické zariadenia inými ako pôvodnými náhradnými dielmi. Z tohto dôvodu a len v týchto prípadoch by sa malo povoliť používať náhradné diely s obsahom olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu alebo polybrómovaných difenyléterov, na ktoré sa vzťahovala výnimka, na účely opravy elektrických a elektronických zariadení, ktoré boli uvedené na trh skôr, ako sa skončila platnosť výnimky alebo ako bola výnimka zrušená. |
| --- | --- |

(7)

V niektorých prípadoch je technicky nemožné opraviť elektrické a elektronické zariadenia inými ako pôvodnými náhradnými dielmi. Z tohto dôvodu a len v týchto prípadoch by sa malo povoliť používať náhradné diely s obsahom olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu alebo polybrómovaných difenyléterov, na ktoré sa vzťahovala výnimka, na účely opravy elektrických a elektronických zariadení, ktoré boli uvedené na trh skôr, ako sa skončila platnosť výnimky alebo ako bola výnimka zrušená.

| (8) | V nariadení Komisie (ES) č. 244/2009 z 18. marca 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES v súvislosti s požiadavkami na ekodizajn nesmerových svetelných zdrojov pre domácnosť (2), a v nariadení Komisie (ES) č. 245/2009 z 18. marca 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES v súvislosti s požiadavkami na ekodizajn žiariviek bez zabudovaného predradníka, výbojok s vysokou svietivosťou a predradníkov a svietidiel, ktoré sú schopné ovládať takéto svetelné zdroje, a ktorým sa ruší smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/55/ES (3), sa uvádzajú orientačné referenčné hodnoty, ktoré sa týkajú používania ortuti v svetelných zdrojoch. Hoci v nariadeniach (ES) č. 244/2009 a (ES) č. 245/2009 bol obsah ortuti v svetelných zdrojoch označený ako dôležitý environmentálny parameter, považovalo sa za vhodnejšie regulovať ho v smernici 2002/95/ES, ktorá sa vzťahuje aj na typy svetelných zdrojov uvedených v daných nariadeniach. |
| --- | --- |

(8)

V nariadení Komisie (ES) č. 244/2009 z 18. marca 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES v súvislosti s požiadavkami na ekodizajn nesmerových svetelných zdrojov pre domácnosť (2), a v nariadení Komisie (ES) č. 245/2009 z 18. marca 2009, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/32/ES v súvislosti s požiadavkami na ekodizajn žiariviek bez zabudovaného predradníka, výbojok s vysokou svietivosťou a predradníkov a svietidiel, ktoré sú schopné ovládať takéto svetelné zdroje, a ktorým sa ruší smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/55/ES (3), sa uvádzajú orientačné referenčné hodnoty, ktoré sa týkajú používania ortuti v svetelných zdrojoch. Hoci v nariadeniach (ES) č. 244/2009 a (ES) č. 245/2009 bol obsah ortuti v svetelných zdrojoch označený ako dôležitý environmentálny parameter, považovalo sa za vhodnejšie regulovať ho v smernici 2002/95/ES, ktorá sa vzťahuje aj na typy svetelných zdrojov uvedených v daných nariadeniach.

| (9) | Z analýzy vykonanej pre opatrenia ustanovené v nariadení (ES) č. 244/2009 vyplynulo, že v niektorých prípadoch je z vedeckého alebo technického hľadiska možné čiastočne prestať používať ortuť, prípadne ju čiastočne nahradiť inými látkami bez toho, aby nepriaznivý vplyv na životné prostredie, zdravie a/alebo bezpečnosť spotrebiteľov prevýšil výhody náhrady ortuti. Je preto vhodné znížiť obsah ortuti v prípadoch, ktoré sú v súlade s nariadením (ES) č. 244/2009. |
| --- | --- |

(9)

Z analýzy vykonanej pre opatrenia ustanovené v nariadení (ES) č. 244/2009 vyplynulo, že v niektorých prípadoch je z vedeckého alebo technického hľadiska možné čiastočne prestať používať ortuť, prípadne ju čiastočne nahradiť inými látkami bez toho, aby nepriaznivý vplyv na životné prostredie, zdravie a/alebo bezpečnosť spotrebiteľov prevýšil výhody náhrady ortuti. Je preto vhodné znížiť obsah ortuti v prípadoch, ktoré sú v súlade s nariadením (ES) č. 244/2009.

| (10) | Je potrebné zásadným spôsobom zmeniť prílohu k smernici 2002/95/ES. Z dôvodu jasnosti by sa preto mala celá príloha nahradiť. |
| --- | --- |

(10)

Je potrebné zásadným spôsobom zmeniť prílohu k smernici 2002/95/ES. Z dôvodu jasnosti by sa preto mala celá príloha nahradiť.

| (11) | Podľa článku 5 ods. 2 smernice 2002/95/ES Komisia uskutočnila konzultácie s príslušnými stranami. |
| --- | --- |

(11)

Podľa článku 5 ods. 2 smernice 2002/95/ES Komisia uskutočnila konzultácie s príslušnými stranami.

| (12) | Smernica 2002/95/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(12)

Smernica 2002/95/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (13) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 18 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/12/ES (4), |
| --- | --- |

(13)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného článkom 18 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/12/ES (4),

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha k rozhodnutiu 2002/95/ES sa nahrádza textom uvedeným v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 24. septembra 2010

Za Komisiu

Janez POTOČNIK

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 76, 24.3.2009, s. 3.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 76, 24.3.2009, s. 17.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 114, 27.4.2006, s. 9.

4

---

PRÍLOHA

„PRÍLOHA

Použitia vyňaté zo zákazu v článku 4 ods. 1

| Vyňatie | Rozsah a obdobie platnosti |
| --- | --- |
| 1 | Ortuť v jednopäticových (kompaktných) žiarivkách s obsahom najviac (na výbojový zdroj): | |
| 1 a) | na všeobecné účely osvetlenia < 30 W: 5 mg | Platí do 31. decembra 2011; od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2012 sa môže používať 3,5 mg na výbojový zdroj; po 31. decembri 2012 sa môže používať 2,5 mg na výbojový zdroj |
| 1 b) | na všeobecné účely osvetlenia ≥ 30 W a < 50 W: 5 mg | Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 3,5 mg na výbojový zdroj |
| 1 c) | na všeobecné účely osvetlenia ≥ 50 W a < 150 W: 5 mg | |
| 1 d) | na všeobecné účely osvetlenia ≥ 150 W: 15 mg | |
| 1 e) | pre žiarivky kruhového alebo štvorcového tvaru s priemerom trubice ≤ 17 mm na všeobecné účely osvetlenia | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 7 mg na výbojový zdroj |
| 1 f) | na osobitné účely: 5 mg | |
| 2 a) | Ortuť v dvojpäticových lineárnych žiarivkách na všeobecné účely osvetlenia s obsahom najviac (na svetelný zdroj): | |
| 2 a) 1) | pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice < 9 mm (napr. T2): 5 mg | Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môžu používať 4 mg na svetelný zdroj |
| 2a)(2) | pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice ≥ 9 mm a ≤ 17 mm (napr. T5): 5 mg | Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môžu používať 3 mg na svetelný zdroj |
| 2 a) 3) | pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice > 17 mm a ≤ 28 mm (napr. T8): 5 mg | Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 3,5 mg na svetelný zdroj |
| 2a)(4) | pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice > 28 mm (napr. T12): 5 mg | Platí do 31. decembra 2012; po 31. decembri 2012 sa môže používať 3,5 mg na svetelný zdroj |
| 2a)(5) | pre trojpásmové žiarivky s dlhou životnosťou (≥ 25 000 h): 8 mg | Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 5 mg na svetelný zdroj |
| 2 b) | Ortuť v iných žiarivkách s obsahom najviac (na svetelný zdroj): | |
| 2 b 1) | pre lineárne halogenidové výbojky s priemerom trubice > 28 mm (napr. T10 and T12): 10 mg | Platí do 13. apríla 2012 |
| 2 b 2) | pre nelineárne halogenidové výbojky (všetky priemery): 15 mg | Platí do 13. apríla 2016 |
| 2 b 3) | pre nelineárne trojpásmové žiarivky s priemerom trubice > 17 mm (napr. T9) | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 15 mg na svetelný zdroj |
| 2 b 4) | svetelné zdroje na iné všeobecné účely osvetlenia a iné osobitné účely (napríklad indukčné výbojky) | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 15 mg na svetelný zdroj |
| 3 | Ortuť v žiarivkách so studenou katódou a žiarivkách s externou elektródou (CCFL a EEFL) na osobitné účely s obsahom najviac (na svetelný zdroj): | |
| 3 a) | pre krátke žiarivky (≤ 500 mm) | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 3,5 mg na svetelný zdroj |
| 3 b) | pre stredne dlhé žiarivky (> 500 mm a ≤ 1 500 mm) | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 5 mg na svetelný zdroj |
| 3 c) | pre dlhé žiarivky (> 1 500 mm) | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 13 mg na svetelný zdroj |
| 4 a) | Ortuť v iných nízkotlakových výbojkách s obsahom najviac (na svetelný zdroj) | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 15 mg na svetelný zdroj |
| 4 b) | Ortuť vo vysokotlakových sodíkových výbojkách so zlepšeným indexom podania farieb Ra > 60 na všeobecné účely osvetlenia s obsahom najviac (na výbojový zdroj): | |
| 4 b)-I | P ≤ 155 W | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 30 mg na výbojový zdroj |
| 4 b)-II | 155 W < P ≤ 405 W | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 40 mg na výbojový zdroj |
| 4 b)-III | P > 405 W | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 40 mg na výbojový zdroj |
| 4 c) | Ortuť v iných vysokotlakových sodíkových výbojkách na všeobecné účely osvetlenia s obsahom najviac (na výbojový zdroj): | |
| 4 c)-I | P ≤ 155 W | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 25 mg na výbojový zdroj |
| 4 c)-II | 155 W < P ≤ 405 W | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 30 mg na výbojový zdroj |
| 4 c)-III | P > 405 W | Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 40 mg na výbojový zdroj |
| 4 d) | ortuť vo vysokotlakových ortuťových výbojkách (HPMV) | Platí do 13. apríla 2015 |
| 4 e) | Ortuť v halogenidových výbojkách (MH) | |
| 4 f) | Ortuť v iných výbojkách na osobitné účely, ktoré nie sú konkrétne uvedené v tejto prílohe | |
| 5 a) | Olovo v skle katódových trubíc | |
| 5 b) | Olovo v skle žiarivkových trubíc s obsahom najviac 0,2 hmotnostných percent | |
| 6 a) | Olovo ako legujúci prvok v oceli na účely strojného opracovania a v galvanizovanej oceli s obsahom do 0,35 hmotnostných percent olova. | |
| 6 b) | Olovo ako legujúci prvok hliníka s obsahom do 0,4 hmotnostných percent olova. | |
| 6 c) | Legovaná meď s obsahom olova najviac 4 hmotnostných percent | |
| 7 a) | Olovo vo zvaroch s vysokou teplotou tavenia (t. j. zliatiny olova s obsahom olova aspoň 85 hmotnostných percent) | |
| 7 b) | Olovo v spájkach pre servery, pamäť a systémy na ukladanie dát, zariadenia sieťovej infraštruktúry na spínanie, signalizáciu, prenos, ako aj sieťové riadenie pre telekomunikácie | |
| 7 c)-I | Olovo v sklenených alebo keramických častiach elektrických a elektronických komponentov, okrem dielektrických keramických častí kondenzátorov, napr. v piezoelektronických prístrojoch | |
| 7 c)-II | Olovo v dielektrických keramických častiach kondenzátorov pre menovité napätie 125 V AC alebo 250 V DC alebo viac | |
| 7 c)-III | Olovo v dielektrických keramických častiach kondenzátorov pre menovité napätie menej ako 125 V AC alebo 250 V DC | Platí do 1. januára 2013 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2013 |
| 8 a) | Kadmium a jeho zlúčeniny v bezpečnostných tepelných poistkách | Platí do 1. januára 2012 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2012 |
| 8 b) | Kadmium a jeho zlúčeniny v elektrických kontaktoch | |
| 9 | Šesťmocný chróm ako protikorózne činidlo v chladiarenských systémoch z uhlíkovej ocele v absorpčných chladničkách do 0,75 hmotnostného percenta v chladiacom roztoku | |
| 9 b) | Olovo v ložiskách a objímkach žiaroviek pre kompresory s obsahom mraziacej zmesi na vykurovanie, ventiláciu, klimatizáciu a mrazenie (HVACR) | |
| 11 a) | Olovo používané v zodpovedajúcich systémoch pin konektorov | Môže sa používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadení uvedených a trh pred 24. septembrom 2010 |
| 11 b) | Olovo používané v iných ako zodpovedajúcich systémoch pin konektorov | Platí do 1. januára 2013 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2013 |
| 12 | Olovo ako materiál na pokovovanie pre modul tepelnej vodivosti c-ring | Môže sa používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadení uvedených a trh pred 24. septembrom 2010 |
| 13 a) | Olovo v čírom optickom skle | |
| 13 b) | Kadmium a olovo vo filtračnom skle a v skle používanom na etalóny odrazivosti | |
| 14 | Olovo v zliatinách obsahujúcich viac ako dva prvky pre spojenie medzi vývodmi a sadou mikroprocesorov s obsahom olova viac ako 80 hmotnostných percent a menej ako 85 hmotnostných percent. | Platí do 1. januára 2011 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2011 |
| 15 | Olovo vo zvaroch na zostavenie stabilného elektrického spojenia medzi polovodičovým čipom a nosičom v rámci sád integrovaného obvodu Flip Chip | |
| 16 | Olovo v lineárnych žiarovkách s rúrkami pokrytými vrstvou kremičitanu | Platí do 1. septembra 2013 |
| 17 | Halid olova ako činidlo žiarenia vo vysokotlakových výbojkách (HID) používaných v profesionálnej reprografii. | |
| 18 a) | Olovo ako aktivátor vo fluorescenčnom prachu (olovo max. 1 hmotnostné percento) vo výbojkách, ak sa používajú ako špeciálne zdroje svetla v diazografickej reprografii, litografii, lapačoch hmyzu, fotochemických a liečivých postupoch, v rámci ktorých sa využívajú fosfory, ako napríklad SMS ((Sr,Ba)2MgSi2O7:Pb) | Platí do 1. januára 2011 |
| 18 b) | Olovo ako aktivátor vo fluorescenčnom prachu (olovo max. 1 hmotnostné percento) vo výbojkách, ak sa používajú ako opaľovacie žiariče obsahujúce fosfory, ako napríklad BSP (BaSi2O5:Pb) | |
| 19 | Olovo s PbBiSn-Hg a PbInSn-Hg v špecifických zlúčeninách ako hlavný amalgám a s PbSn-Hg ako pomocný amalgám vo veľmi kompaktných energeticky úsporných svetelných zdrojoch | Platí do 1. júna 2011 |
| 20 | Oxid olova v skle používaný na prepojenie predných a zadných substrátov plochých žiaroviek používaných na obrazovky z tekutých kryštálov (LCD) | Platí do 1. júna 2011 |
| 21 | Olovo a kadmium v tlačiarenskej farbe na smaltovanie skla, napríklad borokremičitanového a sodnovápenatého skla | |
| 23 | Olovo v zakončeniach komponentov s jemným rozstupom okrem konektorov s rozostupom menším alebo rovným 0,65 mm | Môže sa používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadení uvedených a trh pred 24. septembrom 2010 |
| 24 | Olovo v spájkach na priletovanie k zoradeným diskovitým a plochým viacvrstvovým keramickým kondenzátorom | |
| 25 | Oxid olova v obrazovkách s povrchovým vedením emitorov elektrónov (SED) používaných najmä v stavebných komponentoch, predovšetkým v tmeliacej frite a fritovom krúžku | |
| 26 | Oxid olova v sklenom obale žiariviek s čiernym sklom | Platí do 1. júna 2011 |
| 27 | Zliatiny olova ako spájka pre transduktory používané vo vysokovýkonných reproduktoroch (určených na prevádzku počas viacerých hodín pri hladinách akustického výkonu 125 dB SPL a viac) | Platí do 24. septembra 2010 |
| 29 | Olovo viazané v krištáľovom skle v zmysle definície v prílohe I (kategórie 1, 2, 3 a 4) k smernici Rady 69/493/EHS (1) | |
| 30 | Zliatiny kadmia ako elektrické/mechanické spájkované spoje elektrických vodičov nachádzajúcich sa priamo na rezonančnej cievke v transduktoroch, ktoré sa používajú vo vysokovýkonných reproduktoroch s hladinou akustického tlaku 100 dB (A) a viac. | |
| 31 | Olovo v spájkovacích materiáloch v plochých žiarivkách neobsahujúcich ortuť (ktoré sa používajú napr. v displejoch z tekutých kryštálov, dizajnovom alebo priemyselnom osvetlení). | |
| 32 | Oxid olovnatý v tmeliacej frite používanej pri výrobe sklenených zostáv pre argónové a kryptónové laserové trubice | |
| 33 | Olovo v spájkach na spájkovanie tenkých medených drôtov s priemerom 100 μm a menej v elektrických transformátoroch | |
| 34 | Olovo v prvkoch cermetového dolaďovacieho potenciometra | |
| 36 | Ortuť ako inhibítor na zabránenie rozprašovania katódy na plazmových obrazovkách DC s obsahom do 30 mg na obrazovku | Platí do 1. júla 2010 |
| 37 | Olovo v krycej vrstve vysokonapäťových diód na podklade skleneného krytu z boritanu zinočnatého | |
| 38 | Kadmium a oxid kademnatý v hrubovrstvových pastách použitých na oxide berylnatom viazanom s hliníkom | |
| 39 | Kadmium vo svetelných diódach (LED) konvertujúcich farbu vyrobených z polovodičov skupiny II-VI (< 10 μg Cd na mm2 plochy emitujúcej svetlo) na použitie v polovodičových osvetľovacích alebo zobrazovacích systémoch | Platí do 1. júla 2014 |

Vyňatie

Rozsah a obdobie platnosti

1

Ortuť v jednopäticových (kompaktných) žiarivkách s obsahom najviac (na výbojový zdroj):

1 a)

na všeobecné účely osvetlenia < 30 W: 5 mg

Platí do 31. decembra 2011; od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2012 sa môže používať 3,5 mg na výbojový zdroj; po 31. decembri 2012 sa môže používať 2,5 mg na výbojový zdroj

1 b)

na všeobecné účely osvetlenia ≥ 30 W a < 50 W: 5 mg

Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 3,5 mg na výbojový zdroj

1 c)

na všeobecné účely osvetlenia ≥ 50 W a < 150 W: 5 mg

1 d)

na všeobecné účely osvetlenia ≥ 150 W: 15 mg

1 e)

pre žiarivky kruhového alebo štvorcového tvaru s priemerom trubice ≤ 17 mm na všeobecné účely osvetlenia

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 7 mg na výbojový zdroj

1 f)

na osobitné účely: 5 mg

2 a)

Ortuť v dvojpäticových lineárnych žiarivkách na všeobecné účely osvetlenia s obsahom najviac (na svetelný zdroj):

2 a) 1)

pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice < 9 mm (napr. T2): 5 mg

Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môžu používať 4 mg na svetelný zdroj

2a)(2)

pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice ≥ 9 mm a ≤ 17 mm (napr. T5): 5 mg

Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môžu používať 3 mg na svetelný zdroj

2 a) 3)

pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice > 17 mm a ≤ 28 mm (napr. T8): 5 mg

Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 3,5 mg na svetelný zdroj

2a)(4)

pre trojpásmové žiarivky s bežnou životnosťou a priemerom trubice > 28 mm (napr. T12): 5 mg

Platí do 31. decembra 2012; po 31. decembri 2012 sa môže používať 3,5 mg na svetelný zdroj

2a)(5)

pre trojpásmové žiarivky s dlhou životnosťou (≥ 25 000 h): 8 mg

Platí do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 5 mg na svetelný zdroj

2 b)

Ortuť v iných žiarivkách s obsahom najviac (na svetelný zdroj):

2 b 1)

pre lineárne halogenidové výbojky s priemerom trubice > 28 mm (napr. T10 and T12): 10 mg

Platí do 13. apríla 2012

2 b 2)

pre nelineárne halogenidové výbojky (všetky priemery): 15 mg

Platí do 13. apríla 2016

2 b 3)

pre nelineárne trojpásmové žiarivky s priemerom trubice > 17 mm (napr. T9)

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 15 mg na svetelný zdroj

2 b 4)

svetelné zdroje na iné všeobecné účely osvetlenia a iné osobitné účely (napríklad indukčné výbojky)

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 15 mg na svetelný zdroj

3

Ortuť v žiarivkách so studenou katódou a žiarivkách s externou elektródou (CCFL a EEFL) na osobitné účely s obsahom najviac (na svetelný zdroj):

3 a)

pre krátke žiarivky (≤ 500 mm)

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 3,5 mg na svetelný zdroj

3 b)

pre stredne dlhé žiarivky (> 500 mm a ≤ 1 500 mm)

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 5 mg na svetelný zdroj

3 c)

pre dlhé žiarivky (> 1 500 mm)

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 13 mg na svetelný zdroj

4 a)

Ortuť v iných nízkotlakových výbojkách s obsahom najviac (na svetelný zdroj)

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 15 mg na svetelný zdroj

4 b)

Ortuť vo vysokotlakových sodíkových výbojkách so zlepšeným indexom podania farieb Ra > 60 na všeobecné účely osvetlenia s obsahom najviac (na výbojový zdroj):

4 b)-I

P ≤ 155 W

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 30 mg na výbojový zdroj

4 b)-II

155 W < P ≤ 405 W

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 40 mg na výbojový zdroj

4 b)-III

P > 405 W

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 40 mg na výbojový zdroj

4 c)

Ortuť v iných vysokotlakových sodíkových výbojkách na všeobecné účely osvetlenia s obsahom najviac (na výbojový zdroj):

4 c)-I

P ≤ 155 W

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 25 mg na výbojový zdroj

4 c)-II

155 W < P ≤ 405 W

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 30 mg na výbojový zdroj

4 c)-III

P > 405 W

Bez obmedzenia použitia do 31. decembra 2011; po 31. decembri 2011 sa môže používať 40 mg na výbojový zdroj

4 d)

ortuť vo vysokotlakových ortuťových výbojkách (HPMV)

Platí do 13. apríla 2015

4 e)

Ortuť v halogenidových výbojkách (MH)

4 f)

Ortuť v iných výbojkách na osobitné účely, ktoré nie sú konkrétne uvedené v tejto prílohe

5 a)

Olovo v skle katódových trubíc

5 b)

Olovo v skle žiarivkových trubíc s obsahom najviac 0,2 hmotnostných percent

6 a)

Olovo ako legujúci prvok v oceli na účely strojného opracovania a v galvanizovanej oceli s obsahom do 0,35 hmotnostných percent olova.

6 b)

Olovo ako legujúci prvok hliníka s obsahom do 0,4 hmotnostných percent olova.

6 c)

Legovaná meď s obsahom olova najviac 4 hmotnostných percent

7 a)

Olovo vo zvaroch s vysokou teplotou tavenia (t. j. zliatiny olova s obsahom olova aspoň 85 hmotnostných percent)

7 b)

Olovo v spájkach pre servery, pamäť a systémy na ukladanie dát, zariadenia sieťovej infraštruktúry na spínanie, signalizáciu, prenos, ako aj sieťové riadenie pre telekomunikácie

7 c)-I

Olovo v sklenených alebo keramických častiach elektrických a elektronických komponentov, okrem dielektrických keramických častí kondenzátorov, napr. v piezoelektronických prístrojoch

7 c)-II

Olovo v dielektrických keramických častiach kondenzátorov pre menovité napätie 125 V AC alebo 250 V DC alebo viac

7 c)-III

Olovo v dielektrických keramických častiach kondenzátorov pre menovité napätie menej ako 125 V AC alebo 250 V DC

Platí do 1. januára 2013 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2013

8 a)

Kadmium a jeho zlúčeniny v bezpečnostných tepelných poistkách

Platí do 1. januára 2012 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2012

8 b)

Kadmium a jeho zlúčeniny v elektrických kontaktoch

9

Šesťmocný chróm ako protikorózne činidlo v chladiarenských systémoch z uhlíkovej ocele v absorpčných chladničkách do 0,75 hmotnostného percenta v chladiacom roztoku

9 b)

Olovo v ložiskách a objímkach žiaroviek pre kompresory s obsahom mraziacej zmesi na vykurovanie, ventiláciu, klimatizáciu a mrazenie (HVACR)

11 a)

Olovo používané v zodpovedajúcich systémoch pin konektorov

Môže sa používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadení uvedených a trh pred 24. septembrom 2010

11 b)

Olovo používané v iných ako zodpovedajúcich systémoch pin konektorov

Platí do 1. januára 2013 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2013

12

Olovo ako materiál na pokovovanie pre modul tepelnej vodivosti c-ring

Môže sa používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadení uvedených a trh pred 24. septembrom 2010

13 a)

Olovo v čírom optickom skle

13 b)

Kadmium a olovo vo filtračnom skle a v skle používanom na etalóny odrazivosti

14

Olovo v zliatinách obsahujúcich viac ako dva prvky pre spojenie medzi vývodmi a sadou mikroprocesorov s obsahom olova viac ako 80 hmotnostných percent a menej ako 85 hmotnostných percent.

Platí do 1. januára 2011 a po tomto dátume sa môže používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadeniach uvedených na trh pred 1. januárom 2011

15

Olovo vo zvaroch na zostavenie stabilného elektrického spojenia medzi polovodičovým čipom a nosičom v rámci sád integrovaného obvodu Flip Chip

16

Olovo v lineárnych žiarovkách s rúrkami pokrytými vrstvou kremičitanu

Platí do 1. septembra 2013

17

Halid olova ako činidlo žiarenia vo vysokotlakových výbojkách (HID) používaných v profesionálnej reprografii.

18 a)

Olovo ako aktivátor vo fluorescenčnom prachu (olovo max. 1 hmotnostné percento) vo výbojkách, ak sa používajú ako špeciálne zdroje svetla v diazografickej reprografii, litografii, lapačoch hmyzu, fotochemických a liečivých postupoch, v rámci ktorých sa využívajú fosfory, ako napríklad SMS ((Sr,Ba)2MgSi2O7:Pb)

Platí do 1. januára 2011

18 b)

Olovo ako aktivátor vo fluorescenčnom prachu (olovo max. 1 hmotnostné percento) vo výbojkách, ak sa používajú ako opaľovacie žiariče obsahujúce fosfory, ako napríklad BSP (BaSi2O5:Pb)

19

Olovo s PbBiSn-Hg a PbInSn-Hg v špecifických zlúčeninách ako hlavný amalgám a s PbSn-Hg ako pomocný amalgám vo veľmi kompaktných energeticky úsporných svetelných zdrojoch

Platí do 1. júna 2011

20

Oxid olova v skle používaný na prepojenie predných a zadných substrátov plochých žiaroviek používaných na obrazovky z tekutých kryštálov (LCD)

Platí do 1. júna 2011

21

Olovo a kadmium v tlačiarenskej farbe na smaltovanie skla, napríklad borokremičitanového a sodnovápenatého skla

23

Olovo v zakončeniach komponentov s jemným rozstupom okrem konektorov s rozostupom menším alebo rovným 0,65 mm

Môže sa používať v náhradných dieloch elektrických a elektronických zariadení uvedených a trh pred 24. septembrom 2010

24

Olovo v spájkach na priletovanie k zoradeným diskovitým a plochým viacvrstvovým keramickým kondenzátorom

25

Oxid olova v obrazovkách s povrchovým vedením emitorov elektrónov (SED) používaných najmä v stavebných komponentoch, predovšetkým v tmeliacej frite a fritovom krúžku

26

Oxid olova v sklenom obale žiariviek s čiernym sklom

Platí do 1. júna 2011

27

Zliatiny olova ako spájka pre transduktory používané vo vysokovýkonných reproduktoroch (určených na prevádzku počas viacerých hodín pri hladinách akustického výkonu 125 dB SPL a viac)

Platí do 24. septembra 2010

29

Olovo viazané v krištáľovom skle v zmysle definície v prílohe I (kategórie 1, 2, 3 a 4) k smernici Rady 69/493/EHS (1)

30

Zliatiny kadmia ako elektrické/mechanické spájkované spoje elektrických vodičov nachádzajúcich sa priamo na rezonančnej cievke v transduktoroch, ktoré sa používajú vo vysokovýkonných reproduktoroch s hladinou akustického tlaku 100 dB (A) a viac.

31

Olovo v spájkovacích materiáloch v plochých žiarivkách neobsahujúcich ortuť (ktoré sa používajú napr. v displejoch z tekutých kryštálov, dizajnovom alebo priemyselnom osvetlení).

32

Oxid olovnatý v tmeliacej frite používanej pri výrobe sklenených zostáv pre argónové a kryptónové laserové trubice

33

Olovo v spájkach na spájkovanie tenkých medených drôtov s priemerom 100 μm a menej v elektrických transformátoroch

34

Olovo v prvkoch cermetového dolaďovacieho potenciometra

36

Ortuť ako inhibítor na zabránenie rozprašovania katódy na plazmových obrazovkách DC s obsahom do 30 mg na obrazovku

Platí do 1. júla 2010

37

Olovo v krycej vrstve vysokonapäťových diód na podklade skleneného krytu z boritanu zinočnatého

38

Kadmium a oxid kademnatý v hrubovrstvových pastách použitých na oxide berylnatom viazanom s hliníkom

39

Kadmium vo svetelných diódach (LED) konvertujúcich farbu vyrobených z polovodičov skupiny II-VI (< 10 μg Cd na mm2 plochy emitujúcej svetlo) na použitie v polovodičových osvetľovacích alebo zobrazovacích systémoch

Platí do 1. júla 2014

Poznámka: Na účely článku 5 ods. 1 písm. a) smernice 2002/95/ES sa pre olovo, ortuť, šesťmocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) alebo polybromované difenylétery (PBDE) tolerujú maximálne prípustné hodnoty koncentrácie vo výške 0,1 hmotnostného percenta v homogénnych materiáloch a pre kadmium v objeme 0,01 hmotnostného percenta v homogénnych materiáloch.“

---

(1)  Ú. v. ES L 326, 29.12.1969, s. 36.

1

---

ODPORÚČANIA

| 25.9.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 251/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 251/35

---

ODPORÚČANIE KOMISIE

z 20. septembra 2010

o regulovanom prístupe k prístupovým sieťam novej generácie (NGA)

(Text s významom pre EHP)

(2010/572/EÚ)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 292,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,

so zreteľom na stanoviská Orgánu európskych regulačných orgánov pre elektronické komunikácie (BEREC) a Výboru pre komunikácie (COCOM),

keďže:

| (1) | Jednotný trh EÚ s elektronickými komunikačnými službami, a najmä rozvoj vysokorýchlostných širokopásmových služieb je kľúčom na vytvorenie hospodárskeho rastu a dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020. Mimoriadne významnú úlohu telekomunikácií a zavedenia širokopásmového pripojenia z hľadiska investícií EÚ, vytvárania pracovných príležitostí a celkového hospodárskeho oživenia zdôraznila Európska rada v záveroch zo svojho zasadnutia v marci 2009. Jednou zo siedmich hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 je rozvoj Digitálnej agendy pre Európu, ktorá bola prezentovaná v máji 2010. |
| --- | --- |

(1)

Jednotný trh EÚ s elektronickými komunikačnými službami, a najmä rozvoj vysokorýchlostných širokopásmových služieb je kľúčom na vytvorenie hospodárskeho rastu a dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020. Mimoriadne významnú úlohu telekomunikácií a zavedenia širokopásmového pripojenia z hľadiska investícií EÚ, vytvárania pracovných príležitostí a celkového hospodárskeho oživenia zdôraznila Európska rada v záveroch zo svojho zasadnutia v marci 2009. Jednou zo siedmich hlavných iniciatív stratégie Európa 2020 je rozvoj Digitálnej agendy pre Európu, ktorá bola prezentovaná v máji 2010.

| (2) | Digitálna agenda pre Európu stanovuje ciele pre zavádzanie a využívanie rýchlych a veľmi rýchlych širokopásmových pripojení a zároveň ustanovuje viacero opatrení zameraných na podporu zavádzania prístupových sietí novej generácie (Next Generation Access Networks – NGA) na optických vláknach, ako aj na podporu významných investícií, ktoré budú v nadchádzajúcich rokoch potrebné. Toto odporúčanie, ktoré je potrebné vnímať v tomto kontexte, sa zameriava na podporu efektívnych investícií do novej a zdokonalenej infraštruktúry a jej inovácie tým, že sa náležite zohľadní riziko, ktoré znášajú investujúce podniky, ako aj potreba zabezpečiť zachovanie konkurencieschopnosti, ktorá je z časového hľadiska dôležitým stimulom investícií. |
| --- | --- |

(2)

Digitálna agenda pre Európu stanovuje ciele pre zavádzanie a využívanie rýchlych a veľmi rýchlych širokopásmových pripojení a zároveň ustanovuje viacero opatrení zameraných na podporu zavádzania prístupových sietí novej generácie (Next Generation Access Networks – NGA) na optických vláknach, ako aj na podporu významných investícií, ktoré budú v nadchádzajúcich rokoch potrebné. Toto odporúčanie, ktoré je potrebné vnímať v tomto kontexte, sa zameriava na podporu efektívnych investícií do novej a zdokonalenej infraštruktúry a jej inovácie tým, že sa náležite zohľadní riziko, ktoré znášajú investujúce podniky, ako aj potreba zabezpečiť zachovanie konkurencieschopnosti, ktorá je z časového hľadiska dôležitým stimulom investícií.

| (3) | Národné regulačné orgány (NRO) v zmysle článku 16 ods. 4 smernice 2002/21/ES pripravujú regulačné odpovede na výzvy, ktoré vznikajú z dôvodu prechodu zo sietí s medenými káblami na optické siete. Príslušnými trhmi sú v tejto súvislosti trhy veľkoobchodného prístupu k sieťovej infraštruktúre (trh 4) a veľkoobchodného širokopásmového prístupu (trh 5). Jednotnosť regulačných prístupov národných regulačných orgánov má mimoriadny význam pre to, aby nedochádzalo k narušeniu jednotného trhu a aby bolo možné vytvoriť právnu istotu pre všetky investujúce podniky. Z tohto dôvodu je potrebné poskytnúť národným regulačným orgánom poradenstvo zamerané na zamedzenie akýchkoľvek nevhodných odklonov od regulačných prístupov. Národným regulačným orgánom sa pritom umožní riadne zohľadniť vnútroštátne okolnosti pri vypracúvaní vhodných nápravných opatrení. Vhodné spektrum nápravných opatrení, ktoré NRO uložia, by malo odrážať primerané uplatňovanie investičnej zásady. |
| --- | --- |

(3)

Národné regulačné orgány (NRO) v zmysle článku 16 ods. 4 smernice 2002/21/ES pripravujú regulačné odpovede na výzvy, ktoré vznikajú z dôvodu prechodu zo sietí s medenými káblami na optické siete. Príslušnými trhmi sú v tejto súvislosti trhy veľkoobchodného prístupu k sieťovej infraštruktúre (trh 4) a veľkoobchodného širokopásmového prístupu (trh 5). Jednotnosť regulačných prístupov národných regulačných orgánov má mimoriadny význam pre to, aby nedochádzalo k narušeniu jednotného trhu a aby bolo možné vytvoriť právnu istotu pre všetky investujúce podniky. Z tohto dôvodu je potrebné poskytnúť národným regulačným orgánom poradenstvo zamerané na zamedzenie akýchkoľvek nevhodných odklonov od regulačných prístupov. Národným regulačným orgánom sa pritom umožní riadne zohľadniť vnútroštátne okolnosti pri vypracúvaní vhodných nápravných opatrení. Vhodné spektrum nápravných opatrení, ktoré NRO uložia, by malo odrážať primerané uplatňovanie investičnej zásady.

| (4) | Pôsobnosť tohto odporúčania pokrýva najmä nápravné opatrenia, ktoré treba uložiť operátorom určeným ako operátori s významným vplyvom na trhu na základe postupu analýzy trhu upraveného v článku 16 smernice 2002/21/ES. Keď je však zduplikovanie infraštruktúry hospodársky neefektívne alebo fyzicky neuskutočniteľné, je opodstatnené, aby členské štáty mohli podnikom prevádzkujúcim elektronické komunikačné siete ukladať aj povinnosť spoločného používania zariadení v súlade s článkom 12 smernice, pričom toto opatrenie by umožnilo prekonať prekážky inžinierskej infraštruktúry a ukončovacích častí. |
| --- | --- |

(4)

Pôsobnosť tohto odporúčania pokrýva najmä nápravné opatrenia, ktoré treba uložiť operátorom určeným ako operátori s významným vplyvom na trhu na základe postupu analýzy trhu upraveného v článku 16 smernice 2002/21/ES. Keď je však zduplikovanie infraštruktúry hospodársky neefektívne alebo fyzicky neuskutočniteľné, je opodstatnené, aby členské štáty mohli podnikom prevádzkujúcim elektronické komunikačné siete ukladať aj povinnosť spoločného používania zariadení v súlade s článkom 12 smernice, pričom toto opatrenie by umožnilo prekonať prekážky inžinierskej infraštruktúry a ukončovacích častí.

| (5) | Očakáva sa, že po zavedení sietí NGA sa výrazne zmenia podmienky dopytu a ponuky, a to na oboch úrovniach, veľkoobchodnej i maloobchodnej. Z tohto dôvodu bude možno potrebné nariadiť nápravné opatrenia, ako aj novú kombináciu aktívnych a pasívnych nápravných opatrení pre prístup na trhy 4 a 5. |
| --- | --- |

(5)

Očakáva sa, že po zavedení sietí NGA sa výrazne zmenia podmienky dopytu a ponuky, a to na oboch úrovniach, veľkoobchodnej i maloobchodnej. Z tohto dôvodu bude možno potrebné nariadiť nápravné opatrenia, ako aj novú kombináciu aktívnych a pasívnych nápravných opatrení pre prístup na trhy 4 a 5.

| (6) | Regulačná istota je mimoriadne dôležitá pre podporu efektívnych investícií zo strany operátorov. Uplatňovanie jednotného regulačného prístupu v priebehu času je dôležité, aby investori mohli mať dôveru v návrhy svojich obchodných plánov. S cieľom zmierniť neistotu súvisiacu s pravidelnými preskúmaniami trhu by NRO mali čo najviac objasniť, ako môžu predvídateľné zmeny trhových okolností ovplyvniť nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

(6)

Regulačná istota je mimoriadne dôležitá pre podporu efektívnych investícií zo strany operátorov. Uplatňovanie jednotného regulačného prístupu v priebehu času je dôležité, aby investori mohli mať dôveru v návrhy svojich obchodných plánov. S cieľom zmierniť neistotu súvisiacu s pravidelnými preskúmaniami trhu by NRO mali čo najviac objasniť, ako môžu predvídateľné zmeny trhových okolností ovplyvniť nápravné opatrenia.

| (7) | V prípade nových optických sietí zavádzaných na „zelenej lúke“ by NRO mali preskúmať a v prípade potreby aj upraviť existujúce regulačné povinnosti, aby tak zabezpečili, že sa budú uplatňovať bez ohľadu na použitú technológiu siete. |
| --- | --- |

(7)

V prípade nových optických sietí zavádzaných na „zelenej lúke“ by NRO mali preskúmať a v prípade potreby aj upraviť existujúce regulačné povinnosti, aby tak zabezpečili, že sa budú uplatňovať bez ohľadu na použitú technológiu siete.

| (8) | Zavádzanie sietí NGA zrejme bude mať za následok významné zmeny v ekonomike poskytovania služieb, ako aj v situácii hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(8)

Zavádzanie sietí NGA zrejme bude mať za následok významné zmeny v ekonomike poskytovania služieb, ako aj v situácii hospodárskej súťaže.

| (9) | V uvedenej súvislosti by NRO mali dôsledne preskúmať vznikajúce podmienky v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré vyplývajú zo zavádzania sietí NGA. NRO by mali vymedziť geografické trhy na nižšej ako vnútroštátnej úrovni v súlade s odporúčaním Komisie 2007/879/ES zo 17. decembra 2007 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (2), ak jasne vykazujú výrazne a objektívne rozdielne podmienky hospodárskej súťaže, ktoré sú v priebehu času stále. V situáciách, keď nemožno definitívne určiť, či rozdielne podmienky hospodárskej súťaže zdôvodňujú vymedzenie geografických trhov na nižšej ako vnútroštátnej úrovni, by bolo vhodné, aby NRO reagovali na odlišné podmienky hospodárskej súťaže v rámci geograficky vymedzeného trhu, napríklad z dôvodu existencie viacerých alternatívnych infraštruktúr alebo operátorov založených na infraštruktúre, a to uložením povinnosti rôznych nápravných opatrení a prístupových produktov. |
| --- | --- |

(9)

V uvedenej súvislosti by NRO mali dôsledne preskúmať vznikajúce podmienky v oblasti hospodárskej súťaže, ktoré vyplývajú zo zavádzania sietí NGA. NRO by mali vymedziť geografické trhy na nižšej ako vnútroštátnej úrovni v súlade s odporúčaním Komisie 2007/879/ES zo 17. decembra 2007 o príslušných trhoch výrobkov a služieb v sektore elektronickej komunikácie umožňujúcich reguláciu ex ante v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (2), ak jasne vykazujú výrazne a objektívne rozdielne podmienky hospodárskej súťaže, ktoré sú v priebehu času stále. V situáciách, keď nemožno definitívne určiť, či rozdielne podmienky hospodárskej súťaže zdôvodňujú vymedzenie geografických trhov na nižšej ako vnútroštátnej úrovni, by bolo vhodné, aby NRO reagovali na odlišné podmienky hospodárskej súťaže v rámci geograficky vymedzeného trhu, napríklad z dôvodu existencie viacerých alternatívnych infraštruktúr alebo operátorov založených na infraštruktúre, a to uložením povinnosti rôznych nápravných opatrení a prístupových produktov.

| (10) | Prechod zo sietí s medeným vedením na siete s optickým vedením môže zmeniť podmienky hospodárskej súťaže v rôznych geografických oblastiach a môže taktiež vyžadovať preskúmanie geografickej pôsobnosti trhov 4 a 5 alebo nápravných opatrení trhov 4 a 5 v prípade, že tieto trhy alebo nápravné opatrenia boli segmentované na základe hospodárskej súťaže z uvoľneného účastníckeho vedenia (LLU). |
| --- | --- |

(10)

Prechod zo sietí s medeným vedením na siete s optickým vedením môže zmeniť podmienky hospodárskej súťaže v rôznych geografických oblastiach a môže taktiež vyžadovať preskúmanie geografickej pôsobnosti trhov 4 a 5 alebo nápravných opatrení trhov 4 a 5 v prípade, že tieto trhy alebo nápravné opatrenia boli segmentované na základe hospodárskej súťaže z uvoľneného účastníckeho vedenia (LLU).

| (11) | Ak sa na trhu 4 nachádza operátor s významným vplyvom na trhu, mali by sa tu uplatňovať vhodné nápravné opatrenia. |
| --- | --- |

(11)

Ak sa na trhu 4 nachádza operátor s významným vplyvom na trhu, mali by sa tu uplatňovať vhodné nápravné opatrenia.

| (12) | Prístup k inžinierskej infraštruktúre je pre zavedenie paralelných optických sietí mimoriadne dôležitý. Preto je dôležité, aby NRO získali potrebné informácie o tom, či a kde sú na účely zavedenia sietí NGA k dispozícii káblovody a iné zariadenia účastníckych prípojok. NRO by mali využiť svoju právomoc v zmysle smernice 2002/21/ES na to, aby získali všetky príslušné informácie o umiestnení, kapacite a dostupnosti uvedených zariadení. Alternatívni operátori by v ideálnom prípade mali mať možnosť zaviesť svoje optické siete súčasne s operátorom s významným vplyvom na trhu, pričom by náklady na inžinierske práce mali znášať spoločne. |
| --- | --- |

(12)

Prístup k inžinierskej infraštruktúre je pre zavedenie paralelných optických sietí mimoriadne dôležitý. Preto je dôležité, aby NRO získali potrebné informácie o tom, či a kde sú na účely zavedenia sietí NGA k dispozícii káblovody a iné zariadenia účastníckych prípojok. NRO by mali využiť svoju právomoc v zmysle smernice 2002/21/ES na to, aby získali všetky príslušné informácie o umiestnení, kapacite a dostupnosti uvedených zariadení. Alternatívni operátori by v ideálnom prípade mali mať možnosť zaviesť svoje optické siete súčasne s operátorom s významným vplyvom na trhu, pričom by náklady na inžinierske práce mali znášať spoločne.

| (13) | Povinnosť zaručiť prístup k inžinierskym prácam bude efektívna iba vtedy, ak operátor s významným vplyvom na trhu poskytne prístup vlastnej odberateľskej trhovej vetve za rovnakých podmienok ako tretím záujemcom o prístup. NRO by mali pri vypracúvaní postupov a nástrojov pre LLU prístup čerpať zo svojich skúseností, aby zaviedli potrebné obchodné procesy týkajúce sa objednávania a prevádzkového prístupu k inžinierskym zariadeniam. Povinnosťou operátora s významným vplyvom na trhu je zaručiť uverejnenie primeranej referenčnej ponuky, a to čo najskôr po tom, ako si ju záujemca o prístup vyžiadal, ktorá je primeraná cieľu podporiť efektívne investovanie a hospodársku súťaž v oblasti infraštruktúry. V takejto referenčnej ponuke by sa mali uvádzať podmienky a postupy prístupu k inžinierskej infraštruktúre vrátane cien za prístup. |
| --- | --- |

(13)

Povinnosť zaručiť prístup k inžinierskym prácam bude efektívna iba vtedy, ak operátor s významným vplyvom na trhu poskytne prístup vlastnej odberateľskej trhovej vetve za rovnakých podmienok ako tretím záujemcom o prístup. NRO by mali pri vypracúvaní postupov a nástrojov pre LLU prístup čerpať zo svojich skúseností, aby zaviedli potrebné obchodné procesy týkajúce sa objednávania a prevádzkového prístupu k inžinierskym zariadeniam. Povinnosťou operátora s významným vplyvom na trhu je zaručiť uverejnenie primeranej referenčnej ponuky, a to čo najskôr po tom, ako si ju záujemca o prístup vyžiadal, ktorá je primeraná cieľu podporiť efektívne investovanie a hospodársku súťaž v oblasti infraštruktúry. V takejto referenčnej ponuke by sa mali uvádzať podmienky a postupy prístupu k inžinierskej infraštruktúre vrátane cien za prístup.

| (14) | Nákladovo orientované ceny zahŕňajú primeranú návratnosť investovaného kapitálu. Ak investície do nereplikovateľných fyzických aktív, ako je napríklad inžinierska infraštruktúra, nie sú špecifické pre zavádzanie sietí NGA (a nepredstavujú podobnú mieru systematického rizika), ich rizikový profil by sa nemal považovať za odlišný od profilu existujúcej medenej infraštruktúry. |
| --- | --- |

(14)

Nákladovo orientované ceny zahŕňajú primeranú návratnosť investovaného kapitálu. Ak investície do nereplikovateľných fyzických aktív, ako je napríklad inžinierska infraštruktúra, nie sú špecifické pre zavádzanie sietí NGA (a nepredstavujú podobnú mieru systematického rizika), ich rizikový profil by sa nemal považovať za odlišný od profilu existujúcej medenej infraštruktúry.

| (15) | Ak je to možné, NRO by sa mali snažiť zabezpečiť, aby novovybudované zariadenia operátora s významným vplyvom na trhu boli navrhnuté tak, aby umožňovali viacerým operátorom rozmiestňovať svoje optické vedenie. |
| --- | --- |

(15)

Ak je to možné, NRO by sa mali snažiť zabezpečiť, aby novovybudované zariadenia operátora s významným vplyvom na trhu boli navrhnuté tak, aby umožňovali viacerým operátorom rozmiestňovať svoje optické vedenie.

| (16) | V kontexte optických prístupových sietí pre domácnosti (FTTH) bude zdvojovanie ukončovacích častí optického vedenia za normálnych okolností nákladné a neefektívne. Trvalo udržateľná hospodárska súťaž bude možná len vtedy, ak operátor s významným vplyvom na trhu poskytne prístup k ukončovacej časti svojej optickej infraštruktúry. Na to, aby sa zabezpečil efektívny vstup na trh, je dôležité, aby operátor s významným vplyvom na trhu poskytol prístup do svojej siete, čím vstupujúcim podnikom umožní dosiahnuť minimálny efektívny rozsah s cieľom podporiť efektívnu a trvalo udržateľnú hospodársku súťaž. V určitých prípadoch môže zabezpečenie efektívneho prístupu vyžadovať špecifické rozhrania. |
| --- | --- |

(16)

V kontexte optických prístupových sietí pre domácnosti (FTTH) bude zdvojovanie ukončovacích častí optického vedenia za normálnych okolností nákladné a neefektívne. Trvalo udržateľná hospodárska súťaž bude možná len vtedy, ak operátor s významným vplyvom na trhu poskytne prístup k ukončovacej časti svojej optickej infraštruktúry. Na to, aby sa zabezpečil efektívny vstup na trh, je dôležité, aby operátor s významným vplyvom na trhu poskytol prístup do svojej siete, čím vstupujúcim podnikom umožní dosiahnuť minimálny efektívny rozsah s cieľom podporiť efektívnu a trvalo udržateľnú hospodársku súťaž. V určitých prípadoch môže zabezpečenie efektívneho prístupu vyžadovať špecifické rozhrania.

| (17) | Na zabezpečenie efektívnosti prístupu k ukončovacej časti je potrebné zaviesť transparentné a nediskriminačné povinnosti. Ak sa vyžaduje, je potrebné uverejnenie primeranej referenčnej ponuky operátora s významným vplyvom na trhu v krátkom časovom termíne na to, aby záujemcom umožnilo prístup k investičným možnostiam. |
| --- | --- |

(17)

Na zabezpečenie efektívnosti prístupu k ukončovacej časti je potrebné zaviesť transparentné a nediskriminačné povinnosti. Ak sa vyžaduje, je potrebné uverejnenie primeranej referenčnej ponuky operátora s významným vplyvom na trhu v krátkom časovom termíne na to, aby záujemcom umožnilo prístup k investičným možnostiam.

| (18) | NRO musia zabezpečiť, aby prístupové ceny odrážali efektívne vynaložené náklady operátora s významným vplyvom na trhu vrátane náležitého posúdenia miery investičného rizika. |
| --- | --- |

(18)

NRO musia zabezpečiť, aby prístupové ceny odrážali efektívne vynaložené náklady operátora s významným vplyvom na trhu vrátane náležitého posúdenia miery investičného rizika.

| (19) | Siete obsahujúce viacvláknové optické káble možno zaviesť za predpokladu vyšších hraničných nákladov ako jednovláknové siete, pričom alternatívni operátori môžu ovládať svoje pripojenie až ku konečnému používateľovi. Tieto opatrenia môžu viesť k dlhodobo udržateľnej hospodárskej súťaži v súlade s cieľmi regulačného rámca EÚ. Je však potrebné, aby NRO využili svoju právomoc a uľahčili zavádzanie viacvláknových optických káblov v ukončovacej časti, pričom zohľadnia najmä príslušný dopyt a súvisiace náklady. |
| --- | --- |

(19)

Siete obsahujúce viacvláknové optické káble možno zaviesť za predpokladu vyšších hraničných nákladov ako jednovláknové siete, pričom alternatívni operátori môžu ovládať svoje pripojenie až ku konečnému používateľovi. Tieto opatrenia môžu viesť k dlhodobo udržateľnej hospodárskej súťaži v súlade s cieľmi regulačného rámca EÚ. Je však potrebné, aby NRO využili svoju právomoc a uľahčili zavádzanie viacvláknových optických káblov v ukončovacej časti, pričom zohľadnia najmä príslušný dopyt a súvisiace náklady.

| (20) | Alternatívnym operátorom, z ktorých už niektorí zaviedli vlastné siete na pripojenie k uvoľnenému medenému vedeniu patriacemu operátorovi s významným vplyvom na trhu, musia byť poskytnuté primerané prístupové produkty, aby boli naďalej schopní hospodárskej súťaže v kontexte sietí NGA. Pre optické prístupové siete pre domácnosti (FTTH) to môže znamenať prístup k inžinierskej infraštruktúre, k ukončovacej časti, k uvoľnenému optickému vedeniu (vrátane neaktivovaných vláken) alebo k veľkoobchodnému širokopásmovému prístupu v závislosti od konkrétneho prípadu. Ak sú na trhu 4 nariadené nápravné opatrenia vedúce k efektívnej hospodárskej súťaži na príslušnom odberateľskom trhu, na celom trhu alebo v určitých geografických oblastiach, ostatné nápravné opatrenia na danom trhu alebo pre príslušné oblasti môžu byť zrušené. Takéto zrušenie by bolo indikované napríklad vtedy, ak by sa úspešným nariadením nápravných opatrení pre fyzický prístup stali ďalšie nápravné opatrenia pre bitstream nadbytočné. Za výnimočných okolností by navyše NRO mohli upustiť od nariaďovania uvoľneného prístupu k optickému vedeniu v geografických oblastiach, kde by prítomnosť viacerých alternatívnych infraštruktúr, ako napríklad optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH) a/alebo káblových sietí v kombinácii s konkurenčnými ponukami prístupu na základe uvoľneného prístupu, mohla vytvoriť účinnú hospodársku súťaž na odberateľskej trhovej úrovni. |
| --- | --- |

(20)

Alternatívnym operátorom, z ktorých už niektorí zaviedli vlastné siete na pripojenie k uvoľnenému medenému vedeniu patriacemu operátorovi s významným vplyvom na trhu, musia byť poskytnuté primerané prístupové produkty, aby boli naďalej schopní hospodárskej súťaže v kontexte sietí NGA. Pre optické prístupové siete pre domácnosti (FTTH) to môže znamenať prístup k inžinierskej infraštruktúre, k ukončovacej časti, k uvoľnenému optickému vedeniu (vrátane neaktivovaných vláken) alebo k veľkoobchodnému širokopásmovému prístupu v závislosti od konkrétneho prípadu. Ak sú na trhu 4 nariadené nápravné opatrenia vedúce k efektívnej hospodárskej súťaži na príslušnom odberateľskom trhu, na celom trhu alebo v určitých geografických oblastiach, ostatné nápravné opatrenia na danom trhu alebo pre príslušné oblasti môžu byť zrušené. Takéto zrušenie by bolo indikované napríklad vtedy, ak by sa úspešným nariadením nápravných opatrení pre fyzický prístup stali ďalšie nápravné opatrenia pre bitstream nadbytočné. Za výnimočných okolností by navyše NRO mohli upustiť od nariaďovania uvoľneného prístupu k optickému vedeniu v geografických oblastiach, kde by prítomnosť viacerých alternatívnych infraštruktúr, ako napríklad optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH) a/alebo káblových sietí v kombinácii s konkurenčnými ponukami prístupu na základe uvoľneného prístupu, mohla vytvoriť účinnú hospodársku súťaž na odberateľskej trhovej úrovni.

| (21) | Povinnosti uložené v zmysle článku 16 smernice 2002/21/ES sa zakladajú na charaktere identifikovaného problému bez ohľadu na technológiu alebo architektúru, ktorú operátor s významným vplyvom na trhu použil. Z tohto dôvodu by skutočnosť, či operátor s významným vplyvom na trhu zavedie sieťovú topológiu bod – multibod alebo bod – bod, nemala ako taká ovplyvniť výber nápravných opatrení, pričom netreba zabúdať na dostupnosť nových technológií uvoľneného prístupu, aby v tejto súvislosti bolo možné riešiť potenciálne technologické problémy. NRO by mali byť schopné prijať dočasné opatrenia na stanovenie produktov alternatívneho prístupu, ktoré ponúkajú najbližší ekvivalent, ktorý predstavuje náhrada fyzického uvoľneného prístupu, za predpokladu, že produkty disponujú vhodnými zárukami na zabezpečenie ekvivalentnosti prístupu a efektívnej hospodárskej súťaže (3). V každom prípade by NRO mali v takýchto prípadoch stanoviť fyzickú neviazanosť hneď, ako to bude technicky a komerčne možné. |
| --- | --- |

(21)

Povinnosti uložené v zmysle článku 16 smernice 2002/21/ES sa zakladajú na charaktere identifikovaného problému bez ohľadu na technológiu alebo architektúru, ktorú operátor s významným vplyvom na trhu použil. Z tohto dôvodu by skutočnosť, či operátor s významným vplyvom na trhu zavedie sieťovú topológiu bod – multibod alebo bod – bod, nemala ako taká ovplyvniť výber nápravných opatrení, pričom netreba zabúdať na dostupnosť nových technológií uvoľneného prístupu, aby v tejto súvislosti bolo možné riešiť potenciálne technologické problémy. NRO by mali byť schopné prijať dočasné opatrenia na stanovenie produktov alternatívneho prístupu, ktoré ponúkajú najbližší ekvivalent, ktorý predstavuje náhrada fyzického uvoľneného prístupu, za predpokladu, že produkty disponujú vhodnými zárukami na zabezpečenie ekvivalentnosti prístupu a efektívnej hospodárskej súťaže (3). V každom prípade by NRO mali v takýchto prípadoch stanoviť fyzickú neviazanosť hneď, ako to bude technicky a komerčne možné.

| (22) | Tam, kde je uložená povinnosť zaručiť uvoľnený prístup k optickému vedeniu, by mala byť existujúca referenčná ponuka LLU pozmenená a doplnená, aby zahŕňala všetky príslušné prístupové podmienky vrátane finančných podmienok týkajúcich sa uvoľneného prístupu k optickému vedeniu podľa prílohy II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES (4). Uvedená zmenená a doplnená verzia by mala byť čo najskôr uverejnená, aby tak vznikla potrebná transparentnosť a plánovacia bezpečnosť pre záujemcov o pripojenie. |
| --- | --- |

(22)

Tam, kde je uložená povinnosť zaručiť uvoľnený prístup k optickému vedeniu, by mala byť existujúca referenčná ponuka LLU pozmenená a doplnená, aby zahŕňala všetky príslušné prístupové podmienky vrátane finančných podmienok týkajúcich sa uvoľneného prístupu k optickému vedeniu podľa prílohy II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES (4). Uvedená zmenená a doplnená verzia by mala byť čo najskôr uverejnená, aby tak vznikla potrebná transparentnosť a plánovacia bezpečnosť pre záujemcov o pripojenie.

| (23) | Zavedenie optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH) za normálnych okolností predstavuje značné riziká vzhľadom na vysoké náklady na zavedenie na domácnosť a v súčasnosti stále obmedzené množstvo maloobchodných služieb, ktoré vyžadujú dokonalejšie charakteristiky (napríklad vyššiu priepustnosť) a ktoré možno zabezpečiť len cez optické vlákna. Investície do optických vláken závisia z dôvodu amortizácie od využívania nových služieb poskytovaných prostredníctvom sietí NGA z krátkodobého a strednodobého hľadiska. Náklady na kapitál operátora s významným vplyvom na trhu na účely stanovenia prístupových cien by mali odrážať vyššie investičné riziko súvisiace s investíciami do súčasných medených vedení. |
| --- | --- |

(23)

Zavedenie optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH) za normálnych okolností predstavuje značné riziká vzhľadom na vysoké náklady na zavedenie na domácnosť a v súčasnosti stále obmedzené množstvo maloobchodných služieb, ktoré vyžadujú dokonalejšie charakteristiky (napríklad vyššiu priepustnosť) a ktoré možno zabezpečiť len cez optické vlákna. Investície do optických vláken závisia z dôvodu amortizácie od využívania nových služieb poskytovaných prostredníctvom sietí NGA z krátkodobého a strednodobého hľadiska. Náklady na kapitál operátora s významným vplyvom na trhu na účely stanovenia prístupových cien by mali odrážať vyššie investičné riziko súvisiace s investíciami do súčasných medených vedení.

| (24) | Diverzifikácia rizika pri zavádzaní môže viesť k lepšie načasovanému a efektívnejšiemu zavádzaniu sietí NGA. Preto by NRO mali posúdiť cenové režimy, ktoré navrhuje operátor s významným vplyvom na trhu, s cieľom diverzifikovať investičné riziko. |
| --- | --- |

(24)

Diverzifikácia rizika pri zavádzaní môže viesť k lepšie načasovanému a efektívnejšiemu zavádzaniu sietí NGA. Preto by NRO mali posúdiť cenové režimy, ktoré navrhuje operátor s významným vplyvom na trhu, s cieľom diverzifikovať investičné riziko.

| (25) | Ak operátori s významným vplyvom na trhu ponúkajú nižšie ceny prístupu k uvoľnenému optickému vedeniu ako protihodnotu za počiatočnú viazanosť pri dlhodobých alebo objemových zmluvách, nemali by sa považovať za nenáležite diskriminačné v prípade, že podľa NRO nižšie ceny primerane odrážajú skutočné zníženie investičného rizika. NRO by však mali zabezpečiť, aby takéto cenové dohody nemali za následok stláčanie marže, ktoré by bránilo efektívnemu vstupu na trh. |
| --- | --- |

(25)

Ak operátori s významným vplyvom na trhu ponúkajú nižšie ceny prístupu k uvoľnenému optickému vedeniu ako protihodnotu za počiatočnú viazanosť pri dlhodobých alebo objemových zmluvách, nemali by sa považovať za nenáležite diskriminačné v prípade, že podľa NRO nižšie ceny primerane odrážajú skutočné zníženie investičného rizika. NRO by však mali zabezpečiť, aby takéto cenové dohody nemali za následok stláčanie marže, ktoré by bránilo efektívnemu vstupu na trh.

| (26) | Stláčanie marže sa môže prejavovať tak, že činnosti na odberateľskej úrovni operátora s významným vplyvom na trhu nemôžu byť obchodované so ziskom z dôvodu cien účtovaných ich konkurentom na dodávateľskej úrovni trhu dodávateľskou prevádzkovou vetvou operátora s významným vplyvom na trhu (kritérium „rovnako efektívneho konkurenta“). Prípadne sa stláčanie marže môže prejaviť zistením, že marža medzi cenou účtovanou konkurentom na dodávateľskom trhu za prístup a cenou, ktorú na odberateľskom trhu účtuje odberateľská vetva operátora s významným vplyvom na trhu, nestačí na to, aby umožnila primerane efektívnemu poskytovateľovi služieb na odberateľskom trhu dosiahnuť primeraný zisk („kritérium primerane efektívneho konkurenta“). V špecifickom kontexte cenových kontrol ex ante zameraných na udržanie efektívnej hospodárskej súťaže medzi operátormi, ktorí nemajú výhodu tých istých úspor z rozsahu a sortimentu a majú aj rôzne jednotkové sieťové ceny, bude vhodnejšie použiť „kritérium primerane efektívneho konkurenta“. Posudzovanie stláčania marže by sa malo realizovať za primerané časové obdobie. Aby posilnili predvídateľnosť, NRO by mali vopred riadne špecifikovať metodiku, ktorou budú postupovať pri určovaní tzv. testu imputácie, aké budú použité parametre, ako aj nápravný mechanizmus v prípade zistenia stláčania marže. |
| --- | --- |

(26)

Stláčanie marže sa môže prejavovať tak, že činnosti na odberateľskej úrovni operátora s významným vplyvom na trhu nemôžu byť obchodované so ziskom z dôvodu cien účtovaných ich konkurentom na dodávateľskej úrovni trhu dodávateľskou prevádzkovou vetvou operátora s významným vplyvom na trhu (kritérium „rovnako efektívneho konkurenta“). Prípadne sa stláčanie marže môže prejaviť zistením, že marža medzi cenou účtovanou konkurentom na dodávateľskom trhu za prístup a cenou, ktorú na odberateľskom trhu účtuje odberateľská vetva operátora s významným vplyvom na trhu, nestačí na to, aby umožnila primerane efektívnemu poskytovateľovi služieb na odberateľskom trhu dosiahnuť primeraný zisk („kritérium primerane efektívneho konkurenta“). V špecifickom kontexte cenových kontrol ex ante zameraných na udržanie efektívnej hospodárskej súťaže medzi operátormi, ktorí nemajú výhodu tých istých úspor z rozsahu a sortimentu a majú aj rôzne jednotkové sieťové ceny, bude vhodnejšie použiť „kritérium primerane efektívneho konkurenta“. Posudzovanie stláčania marže by sa malo realizovať za primerané časové obdobie. Aby posilnili predvídateľnosť, NRO by mali vopred riadne špecifikovať metodiku, ktorou budú postupovať pri určovaní tzv. testu imputácie, aké budú použité parametre, ako aj nápravný mechanizmus v prípade zistenia stláčania marže.

| (27) | Siete viacvláknových optických káblov zabezpečujú, že záujemcovia o prístup môžu získať úplnú kontrolu nad optickými vedeniami, a to bez nutnosti zdvojovať nákladné investície alebo riskovať diskriminačné zaobchádzanie v prípade povinného zaručenia prístupu k uvoľnenému jednokáblovému optickému pripojeniu. Siete viacvláknových optických káblov preto skôr vedú k načasovanej a intenzívnejšej hospodárskej súťaži na odberateľskom trhu. Spoločné investície do sietí NGA môžu znížiť náklady, ako aj riziká, ktoré vzniknú investujúcemu podniku, a tým viesť k rozšírenejšiemu zavádzaniu optických prístupových sietí pre domácnosti (FTTH). |
| --- | --- |

(27)

Siete viacvláknových optických káblov zabezpečujú, že záujemcovia o prístup môžu získať úplnú kontrolu nad optickými vedeniami, a to bez nutnosti zdvojovať nákladné investície alebo riskovať diskriminačné zaobchádzanie v prípade povinného zaručenia prístupu k uvoľnenému jednokáblovému optickému pripojeniu. Siete viacvláknových optických káblov preto skôr vedú k načasovanej a intenzívnejšej hospodárskej súťaži na odberateľskom trhu. Spoločné investície do sietí NGA môžu znížiť náklady, ako aj riziká, ktoré vzniknú investujúcemu podniku, a tým viesť k rozšírenejšiemu zavádzaniu optických prístupových sietí pre domácnosti (FTTH).

| (28) | Dohody o spoločnom investovaní do optických prístupových sietí (FTTH) s viacvláknovým optickým vedením môžu v určitých prípadoch viesť k efektívnej hospodárskej súťaži v geografických oblastiach, na ktoré sa toto spoluinvestovanie vzťahuje. Tieto podmienky súvisia najmä s počtom zainteresovaných operátorov, štruktúrou spoločne riadenej siete a inými podmienkami dohodnutými medzi spoluinvestormi, ktoré sú zamerané na zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže na odberateľskom trhu. Ak sú v takej situácii podmienky hospodárskej súťaže v dotknutých oblastiach výrazne a objektívne odlišné od podmienok prevládajúcich inde, mohlo by to odôvodniť vymedzenie samostatného trhu, na ktorom by sa po analýze trhu podľa článku 16 smernice 2002/21/ES nenachádzal žiadny operátor s významným vplyvom na trhu. |
| --- | --- |

(28)

Dohody o spoločnom investovaní do optických prístupových sietí (FTTH) s viacvláknovým optickým vedením môžu v určitých prípadoch viesť k efektívnej hospodárskej súťaži v geografických oblastiach, na ktoré sa toto spoluinvestovanie vzťahuje. Tieto podmienky súvisia najmä s počtom zainteresovaných operátorov, štruktúrou spoločne riadenej siete a inými podmienkami dohodnutými medzi spoluinvestormi, ktoré sú zamerané na zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže na odberateľskom trhu. Ak sú v takej situácii podmienky hospodárskej súťaže v dotknutých oblastiach výrazne a objektívne odlišné od podmienok prevládajúcich inde, mohlo by to odôvodniť vymedzenie samostatného trhu, na ktorom by sa po analýze trhu podľa článku 16 smernice 2002/21/ES nenachádzal žiadny operátor s významným vplyvom na trhu.

| (29) | NRO by mali posúdiť náklady na uvoľnený prístup k úseku vedenia. V prípade, že je to vhodné, by NRO mali zorganizovať predchádzajúcu konzultáciu alternatívnych operátorov majúcich potenciálny záujem spoločne využívať rozvodné skrine a následne určiť, ktoré rozvodné skrine by sa mali upraviť a akým spôsobom sa prerozdelia náklady. |
| --- | --- |

(29)

NRO by mali posúdiť náklady na uvoľnený prístup k úseku vedenia. V prípade, že je to vhodné, by NRO mali zorganizovať predchádzajúcu konzultáciu alternatívnych operátorov majúcich potenciálny záujem spoločne využívať rozvodné skrine a následne určiť, ktoré rozvodné skrine by sa mali upraviť a akým spôsobom sa prerozdelia náklady.

| (30) | Ak sa uložia nápravné opatrenia na uvoľnenie prístupu k úseku vedenia, NRO by mali prijať primerané opatrenia backhaul, aby zabezpečili účinnosť týchto nápravných opatrení. Záujemcovia o prístup by mali mať možnosť vybrať si riešenie, ktoré najlepšie vyhovuje ich požiadavkám, či už nenasvietené optické vlákna (a ak je to vhodné, medené káble), ethernetový backhaul, alebo prístup ku káblovodom. V prípade potreby by NRO mali prijať opatrenia v súvislosti s primeranými rozmermi rozvodných skríň vo vlastníctve operátora s významným vplyvom na trhu. |
| --- | --- |

(30)

Ak sa uložia nápravné opatrenia na uvoľnenie prístupu k úseku vedenia, NRO by mali prijať primerané opatrenia backhaul, aby zabezpečili účinnosť týchto nápravných opatrení. Záujemcovia o prístup by mali mať možnosť vybrať si riešenie, ktoré najlepšie vyhovuje ich požiadavkám, či už nenasvietené optické vlákna (a ak je to vhodné, medené káble), ethernetový backhaul, alebo prístup ku káblovodom. V prípade potreby by NRO mali prijať opatrenia v súvislosti s primeranými rozmermi rozvodných skríň vo vlastníctve operátora s významným vplyvom na trhu.

| (31) | Transparentnosť podmienok prístupu k úsekom vedenia sa môže najlepšie zabezpečiť, ak sa tieto podmienky zahrnú do existujúcej referenčnej ponuky LLU. Je dôležité poznamenať, že táto požiadavka na transparentnosť sa vzťahuje na všetky položky potrebné na poskytovanie uvoľneného prístupu k úseku vedenia vrátane backhaul a doplnkových služieb, aby bolo možné zabezpečiť kontinuitu existujúcich konkurenčných ponúk. Táto referenčná ponuka by mala obsahovať všetky cenové podmienky, aby si vstupujúce podniky mohli vypočítať výšku obchodného prípadu pre uvoľnený prístup k úseku vedenia. |
| --- | --- |

(31)

Transparentnosť podmienok prístupu k úsekom vedenia sa môže najlepšie zabezpečiť, ak sa tieto podmienky zahrnú do existujúcej referenčnej ponuky LLU. Je dôležité poznamenať, že táto požiadavka na transparentnosť sa vzťahuje na všetky položky potrebné na poskytovanie uvoľneného prístupu k úseku vedenia vrátane backhaul a doplnkových služieb, aby bolo možné zabezpečiť kontinuitu existujúcich konkurenčných ponúk. Táto referenčná ponuka by mala obsahovať všetky cenové podmienky, aby si vstupujúce podniky mohli vypočítať výšku obchodného prípadu pre uvoľnený prístup k úseku vedenia.

| (32) | V zmysle stanovovania cien pre uvoľnený prístup k účastníckemu vedeniu musí byť stanovenie cien všetkých položiek potrebných na poskytnutie uvoľneného prístupu k úseku vedenia nákladovo orientované a v súlade s metodikami používanými pri stanovovaní cien za uvoľnený prístup k medenému vedeniu. Výmena medených káblov za optické až po spojovací distribučný bod je významnou investíciou, ktorá predstavuje určité riziká, hoci sa tieto riziká z hľadiska vzniknutých relatívnych nákladov na každú domácnosť a neistotu dopytu po vylepšených alebo modernizovaných službách považujú za nižšie ako pri optických prístupových sieťach pre domácnosti (FTTH), a to aspoň v málo obývaných oblastiach. |
| --- | --- |

(32)

V zmysle stanovovania cien pre uvoľnený prístup k účastníckemu vedeniu musí byť stanovenie cien všetkých položiek potrebných na poskytnutie uvoľneného prístupu k úseku vedenia nákladovo orientované a v súlade s metodikami používanými pri stanovovaní cien za uvoľnený prístup k medenému vedeniu. Výmena medených káblov za optické až po spojovací distribučný bod je významnou investíciou, ktorá predstavuje určité riziká, hoci sa tieto riziká z hľadiska vzniknutých relatívnych nákladov na každú domácnosť a neistotu dopytu po vylepšených alebo modernizovaných službách považujú za nižšie ako pri optických prístupových sieťach pre domácnosti (FTTH), a to aspoň v málo obývaných oblastiach.

| (33) | NRO by mali uplatňovať nediskriminačné zásady, aby maloobchodná vetva operátora s významným vplyvom na trhu nemohla mať žiadnu časovú výhodu. Tento operátor by mal byť povinný aktualizovať svoju veľkoobchodnú ponuku pre bitstream, a to skôr, ako začne poskytovať nové maloobchodné služby optickej siete, aby bolo konkurenčným operátorom využívajúcim prístup ponechané primerané obdobie na to, aby mohli reagovať na uvedenie príslušných produktov na trh. Šesť mesiacov sa považuje za primerané obdobie na realizáciu potrebných úprav okrem prípadov, keď existujú účinné záruky, ktoré zabezpečujú nediskriminačný prístup. |
| --- | --- |

(33)

NRO by mali uplatňovať nediskriminačné zásady, aby maloobchodná vetva operátora s významným vplyvom na trhu nemohla mať žiadnu časovú výhodu. Tento operátor by mal byť povinný aktualizovať svoju veľkoobchodnú ponuku pre bitstream, a to skôr, ako začne poskytovať nové maloobchodné služby optickej siete, aby bolo konkurenčným operátorom využívajúcim prístup ponechané primerané obdobie na to, aby mohli reagovať na uvedenie príslušných produktov na trh. Šesť mesiacov sa považuje za primerané obdobie na realizáciu potrebných úprav okrem prípadov, keď existujú účinné záruky, ktoré zabezpečujú nediskriminačný prístup.

| (34) | Očakáva sa, že produkty veľkoobchodného širokopásmového prístupu v optickej sieti možno technicky nakonfigurovať spôsobmi, ktoré zabezpečujú vyššiu flexibilitu a kvalitnejšie vlastnosti služieb v porovnaní s produktmi bitstream v sieti s medenými káblami. S cieľom podporiť hospodársku súťaž maloobchodných produktov je dôležité, aby sa uvedené rozdielne vlastnosti služieb odrazili v rôznych regulovaných produktoch sietí NGA vrátane služieb pre podnikateľov. |
| --- | --- |

(34)

Očakáva sa, že produkty veľkoobchodného širokopásmového prístupu v optickej sieti možno technicky nakonfigurovať spôsobmi, ktoré zabezpečujú vyššiu flexibilitu a kvalitnejšie vlastnosti služieb v porovnaní s produktmi bitstream v sieti s medenými káblami. S cieľom podporiť hospodársku súťaž maloobchodných produktov je dôležité, aby sa uvedené rozdielne vlastnosti služieb odrazili v rôznych regulovaných produktoch sietí NGA vrátane služieb pre podnikateľov.

| (35) | Jednotlivé produkty bitstream, ktoré možno na odberateľskej úrovni rozlíšiť napríklad z hľadiska šírky pásma, spoľahlivosti, kvality služieb alebo iných parametrov, sa môžu poskytovať prostredníctvom danej siete NGA. |
| --- | --- |

(35)

Jednotlivé produkty bitstream, ktoré možno na odberateľskej úrovni rozlíšiť napríklad z hľadiska šírky pásma, spoľahlivosti, kvality služieb alebo iných parametrov, sa môžu poskytovať prostredníctvom danej siete NGA.

| (36) | Nové prístupové nápravné opatrenia bude potrebné dôsledne špecifikovať napríklad so zreteľom na technické protokoly a rozhrania, ktoré slúžia na prepojenie optických sietí, prípadne so zreteľom na rozsah a vlastnosti nových nápravných opatrení bitstream. NRO, medzinárodné normalizačné orgány a priemyselné subjekty by mali vzájomne spolupracovať, aby v tejto oblasti vytvorili spoločné technické normy. |
| --- | --- |

(36)

Nové prístupové nápravné opatrenia bude potrebné dôsledne špecifikovať napríklad so zreteľom na technické protokoly a rozhrania, ktoré slúžia na prepojenie optických sietí, prípadne so zreteľom na rozsah a vlastnosti nových nápravných opatrení bitstream. NRO, medzinárodné normalizačné orgány a priemyselné subjekty by mali vzájomne spolupracovať, aby v tejto oblasti vytvorili spoločné technické normy.

| (37) | V prípadoch, keď sa uplatňuje cenová regulácia ex ante, by sa prístupové ceny bitstream na veľkoobchodnej úrovni mali odvodzovať prostredníctvom nákladovej orientácie. NRO by mohli použiť iné vhodné metódy cenovej kontroly, napríklad maloobchodného cenového rozpätia, ak existujú dostatočné konkurenčné obmedzenia na odberateľskej vetve operátora s významným vplyvom na trhu. NRO by mali stanoviť rôzne ceny pre rôzne produkty bitstream do takej miery, do akej možno tieto cenové rozdiely zdôvodniť skutočnými nákladmi na poskytovanie služieb, aby tak všetci operátori mohli využívať trvalé rozlíšenie cien na maloobchodnej a veľkoobchodnej úrovni. Riziko, ktoré vzniká operátorovi s významným vplyvom na trhu, by sa pri stanovovaní prístupovej ceny malo náležite zohľadniť. |
| --- | --- |

(37)

V prípadoch, keď sa uplatňuje cenová regulácia ex ante, by sa prístupové ceny bitstream na veľkoobchodnej úrovni mali odvodzovať prostredníctvom nákladovej orientácie. NRO by mohli použiť iné vhodné metódy cenovej kontroly, napríklad maloobchodného cenového rozpätia, ak existujú dostatočné konkurenčné obmedzenia na odberateľskej vetve operátora s významným vplyvom na trhu. NRO by mali stanoviť rôzne ceny pre rôzne produkty bitstream do takej miery, do akej možno tieto cenové rozdiely zdôvodniť skutočnými nákladmi na poskytovanie služieb, aby tak všetci operátori mohli využívať trvalé rozlíšenie cien na maloobchodnej a veľkoobchodnej úrovni. Riziko, ktoré vzniká operátorovi s významným vplyvom na trhu, by sa pri stanovovaní prístupovej ceny malo náležite zohľadniť.

| (38) | Na základe efektívnych nápravných opatrení fyzického prístupu by sa v určitých oblastiach mohlo uloženie povinnosti zabezpečiť veľkoobchodný širokopásmový prístup stať zbytočným z hľadiska zabezpečenia efektívnej hospodárskej súťaže na odberateľskom trhu. Najmä tam, kde operátor s významným vplyvom na trhu zaviedol optickú prístupovú sieť pre domácnosti (FTTH) a alternatívni operátori majú k dispozícii efektívny uvoľnený prístup k optickému vedeniu (najmä zavádzanie bod – bod), NRO môže považovať takýto prístup za postačujúci na zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže na odberateľskom trhu, a to predovšetkým v husto osídlených oblastiach. Dôsledkom upustenia od uloženia povinnosti zabezpečiť veľkoobchodný širokopásmový prístup na veľkoobchodnej úrovni za takýchto okolností môžu byť lepšie investičné stimuly pre všetkých operátorov a podpora včasného zavedenia. |
| --- | --- |

(38)

Na základe efektívnych nápravných opatrení fyzického prístupu by sa v určitých oblastiach mohlo uloženie povinnosti zabezpečiť veľkoobchodný širokopásmový prístup stať zbytočným z hľadiska zabezpečenia efektívnej hospodárskej súťaže na odberateľskom trhu. Najmä tam, kde operátor s významným vplyvom na trhu zaviedol optickú prístupovú sieť pre domácnosti (FTTH) a alternatívni operátori majú k dispozícii efektívny uvoľnený prístup k optickému vedeniu (najmä zavádzanie bod – bod), NRO môže považovať takýto prístup za postačujúci na zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže na odberateľskom trhu, a to predovšetkým v husto osídlených oblastiach. Dôsledkom upustenia od uloženia povinnosti zabezpečiť veľkoobchodný širokopásmový prístup na veľkoobchodnej úrovni za takýchto okolností môžu byť lepšie investičné stimuly pre všetkých operátorov a podpora včasného zavedenia.

| (39) | Tam, kde je preukázateľné, že funkčným oddelením alebo podobnými dohodami sa dosiahol plne rovnocenný prístup k sieťam NGA pre alternatívnych operátorov a pre odberateľskú trhovú vetvu operátora s významným vplyvom na trhu, a kde existuje dostatočný konkurenčný tlak na odberateľskú trhovú vetvu operátora s významným vplyvom na trhu, majú NRO pri navrhovaní nápravných opatrení pre veľkoobchodný širokopásmový prístup na veľkoobchodnej úrovni viac flexibility. Najmä cena produktu bitstream by sa mohla ponechať na trh. Dôsledná kontrola, ako aj realizácia primeranej skúšky stláčania marže, ako je uvedené vyššie, by mali veľký význam pri predchádzaní dôsledkom narúšajúcim hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(39)

Tam, kde je preukázateľné, že funkčným oddelením alebo podobnými dohodami sa dosiahol plne rovnocenný prístup k sieťam NGA pre alternatívnych operátorov a pre odberateľskú trhovú vetvu operátora s významným vplyvom na trhu, a kde existuje dostatočný konkurenčný tlak na odberateľskú trhovú vetvu operátora s významným vplyvom na trhu, majú NRO pri navrhovaní nápravných opatrení pre veľkoobchodný širokopásmový prístup na veľkoobchodnej úrovni viac flexibility. Najmä cena produktu bitstream by sa mohla ponechať na trh. Dôsledná kontrola, ako aj realizácia primeranej skúšky stláčania marže, ako je uvedené vyššie, by mali veľký význam pri predchádzaní dôsledkom narúšajúcim hospodársku súťaž.

| (40) | Operátori, ktorí aktuálne využívajú prístup, majú legitímny záujem na tom, aby získali dostatočné množstvo času a mohli sa pripraviť na zmeny významne ovplyvňujúce ich investície a obchodný prípad. Pri neexistencii obchodnej zmluvy by NRO mali zabezpečiť zavedenie primeraného plánu migrácie. Takýto plán migrácie by mal byť transparentný a vyvinutý na dostatočne detailnej úrovni, aby sa operátori aktuálne využívajúci prístup mohli pripraviť na zmeny vrátane pravidiel pre akúkoľvek spoločnú prácu záujemcov o pripojenie a operátora s významným vplyvom na trhu, ako aj pre presné možnosti vyraďovania bodov prepojenia z prevádzky. Na vhodné prechodné obdobie by sa mali povinnosti operátorov s významným vplyvom na trhu zachovať. Toto prechodné obdobie by malo byť súbežné so štandardným investičným obdobím na zabezpečenie uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu alebo k úseku vedenia, ktoré spravidla trvá päť rokov. V prípade, že operátor s významným vplyvom na trhu poskytuje rovnocenný prístup k hlavnému rozvádzaču (MDF), môže NRO rozhodnúť o stanovení kratšieho obdobia. |
| --- | --- |

(40)

Operátori, ktorí aktuálne využívajú prístup, majú legitímny záujem na tom, aby získali dostatočné množstvo času a mohli sa pripraviť na zmeny významne ovplyvňujúce ich investície a obchodný prípad. Pri neexistencii obchodnej zmluvy by NRO mali zabezpečiť zavedenie primeraného plánu migrácie. Takýto plán migrácie by mal byť transparentný a vyvinutý na dostatočne detailnej úrovni, aby sa operátori aktuálne využívajúci prístup mohli pripraviť na zmeny vrátane pravidiel pre akúkoľvek spoločnú prácu záujemcov o pripojenie a operátora s významným vplyvom na trhu, ako aj pre presné možnosti vyraďovania bodov prepojenia z prevádzky. Na vhodné prechodné obdobie by sa mali povinnosti operátorov s významným vplyvom na trhu zachovať. Toto prechodné obdobie by malo byť súbežné so štandardným investičným obdobím na zabezpečenie uvoľneného prístupu k účastníckemu vedeniu alebo k úseku vedenia, ktoré spravidla trvá päť rokov. V prípade, že operátor s významným vplyvom na trhu poskytuje rovnocenný prístup k hlavnému rozvádzaču (MDF), môže NRO rozhodnúť o stanovení kratšieho obdobia.

| (41) | Tam, kde sa operátor s významným vplyvom na trhu chystá vymeniť časť svojej existujúcej prístupovej siete s medenými káblami za optickú a plánuje odstaviť z prevádzky používané body prepojenia, mal by o tom informovať NRO a taktiež v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 2002/19/ES zabezpečiť, aby podniky využívajúce prístup k sieti operátora s významným vplyvom na trhu získali o tomto plánovanom kroku včas informácie a tak mohli zodpovedajúcim spôsobom upraviť svoje siete aj plány na ich rozširovanie. NRO by mali vymedziť formu aj mieru detailnosti uvedených informácií, pričom súčasne zabezpečia, že uvedené informácie sa využijú len na ten účel, na ktorý sú určené, a že dôvernosť príslušných informácií sa zachová počas celého procesu, |
| --- | --- |

(41)

Tam, kde sa operátor s významným vplyvom na trhu chystá vymeniť časť svojej existujúcej prístupovej siete s medenými káblami za optickú a plánuje odstaviť z prevádzky používané body prepojenia, mal by o tom informovať NRO a taktiež v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 2002/19/ES zabezpečiť, aby podniky využívajúce prístup k sieti operátora s významným vplyvom na trhu získali o tomto plánovanom kroku včas informácie a tak mohli zodpovedajúcim spôsobom upraviť svoje siete aj plány na ich rozširovanie. NRO by mali vymedziť formu aj mieru detailnosti uvedených informácií, pričom súčasne zabezpečia, že uvedené informácie sa využijú len na ten účel, na ktorý sú určené, a že dôvernosť príslušných informácií sa zachová počas celého procesu,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

Cieľ a pôsobnosť

| 1. | Cieľom tohto odporúčania je pomôcť rozvoju jednotného trhu zlepšením právnej istoty a podporovaním investícií, hospodárskej súťaže a inovácií na trhu so službami širokopásmového prístupu najmä pri prechode na prístupové siete novej generácie (NGA). |
| --- | --- |

1.

Cieľom tohto odporúčania je pomôcť rozvoju jednotného trhu zlepšením právnej istoty a podporovaním investícií, hospodárskej súťaže a inovácií na trhu so službami širokopásmového prístupu najmä pri prechode na prístupové siete novej generácie (NGA).

| 2. | Týmto odporúčaním sa ustanovuje spoločný prístup pri podporovaní jednotného zavádzania nápravných opatrení v súvislosti so sieťami NGA na základe postupu analýzy trhu v zmysle smerníc 2002/19/ES a 2002/21/ES. |
| --- | --- |

2.

Týmto odporúčaním sa ustanovuje spoločný prístup pri podporovaní jednotného zavádzania nápravných opatrení v súvislosti so sieťami NGA na základe postupu analýzy trhu v zmysle smerníc 2002/19/ES a 2002/21/ES.

| 3. | Ak v súvislosti s postupom analýzy trhu uskutočnenej podľa článku 16 smernice 2002/21/ES uvažujú NRO o uložení regulačných nápravných opatrení, mali by navrhnúť účinné nápravné opatrenia v súlade s uvedenými smernicami a spoločným prístupom stanoveným v tomto odporúčaní. Regulačný rámec poskytuje NRO súbor nápravných opatrení, čo im umožňuje vypracovať vhodné opatrenia na riešenie zlyhaní trhu a dosiahnuť plánované regulačné ciele v každom členskom štáte. NRO by mali brať do úvahy dohody, ktoré operátori uzavreli s cieľom diverzifikovať riziko zavedenia optických sietí na pripojenie domácností alebo budov a zároveň podporiť hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

3.

Ak v súvislosti s postupom analýzy trhu uskutočnenej podľa článku 16 smernice 2002/21/ES uvažujú NRO o uložení regulačných nápravných opatrení, mali by navrhnúť účinné nápravné opatrenia v súlade s uvedenými smernicami a spoločným prístupom stanoveným v tomto odporúčaní. Regulačný rámec poskytuje NRO súbor nápravných opatrení, čo im umožňuje vypracovať vhodné opatrenia na riešenie zlyhaní trhu a dosiahnuť plánované regulačné ciele v každom členskom štáte. NRO by mali brať do úvahy dohody, ktoré operátori uzavreli s cieľom diverzifikovať riziko zavedenia optických sietí na pripojenie domácností alebo budov a zároveň podporiť hospodársku súťaž.

Jednotný prístup

| 4. | NRO by mali využiť svoje právomoci v zmysle článku 5 smernice 2002/21/ES na to, aby zabezpečili, že im operátor s významným vplyvom na trhu poskytne všetky informácie potrebné na navrhnutie primeraných regulačných nápravných opatrení pri prechode na siete NGA, ako napríklad informácie o plánovaných zmenách topológie svojej siete alebo dostupnosti káblovodov. |
| --- | --- |

4.

NRO by mali využiť svoje právomoci v zmysle článku 5 smernice 2002/21/ES na to, aby zabezpečili, že im operátor s významným vplyvom na trhu poskytne všetky informácie potrebné na navrhnutie primeraných regulačných nápravných opatrení pri prechode na siete NGA, ako napríklad informácie o plánovaných zmenách topológie svojej siete alebo dostupnosti káblovodov.

| 5. | Preskúmanie trhov 4 a 5 z odporúčania 2007/879/ES by malo zohľadňovať siete NGA a každý NRO by ho mal uskutočniť koordinovane a načas. NRO by mali zabezpečiť, aby boli povinné nápravné opatrenia na trhoch 4 a 5 vo vzájomnom súlade. |
| --- | --- |

5.

Preskúmanie trhov 4 a 5 z odporúčania 2007/879/ES by malo zohľadňovať siete NGA a každý NRO by ho mal uskutočniť koordinovane a načas. NRO by mali zabezpečiť, aby boli povinné nápravné opatrenia na trhoch 4 a 5 vo vzájomnom súlade.

| 6. | Tam, kde analýzy príslušného trhu ukazujú, že trhové podmienky zostávajú približne rovnaké, by v priebehu príslušných období preskúmania mali NRO uplatňovať jednotný regulačný prístup. Ak je to možné, NRO by mali odôvodniť svoje rozhodnutia o tom, akým spôsobom zamýšľajú prispôsobiť nápravné opatrenia na trhoch 4 a 5 pri budúcich preskúmaniach trhu ako reakciu na pravdepodobné zmeny trhových okolností. |
| --- | --- |

6.

Tam, kde analýzy príslušného trhu ukazujú, že trhové podmienky zostávajú približne rovnaké, by v priebehu príslušných období preskúmania mali NRO uplatňovať jednotný regulačný prístup. Ak je to možné, NRO by mali odôvodniť svoje rozhodnutia o tom, akým spôsobom zamýšľajú prispôsobiť nápravné opatrenia na trhoch 4 a 5 pri budúcich preskúmaniach trhu ako reakciu na pravdepodobné zmeny trhových okolností.

| 7. | Pri uplatňovaní symetrických opatrení podľa článku 12 smernice 2002/21/ES, ktorými sa zaručuje prístup k inžinierskej infraštruktúre a k ukončovacej časti podniku, by NRO mali prijať vykonávacie opatrenia podľa článku 5 smernice 2002/19/ES. |
| --- | --- |

7.

Pri uplatňovaní symetrických opatrení podľa článku 12 smernice 2002/21/ES, ktorými sa zaručuje prístup k inžinierskej infraštruktúre a k ukončovacej časti podniku, by NRO mali prijať vykonávacie opatrenia podľa článku 5 smernice 2002/19/ES.

| 8. | Ak sa optické káble zavádzajú v prístupovej sieti na „zelenej lúke“, NRO by od operátora s významným vplyvom na trhu nemali vyžadovať ani zavedenie súbežnej siete s medenými káblami, aby si tak splnil súčasné povinnosti vrátane povinností univerzálnej služby, a zároveň by mu mali umožniť poskytovanie akýchkoľvek existujúcich regulovaných produktov alebo služieb vo forme funkčne rovnocenných produktov alebo služieb poskytovaných cez optické vedenie. |
| --- | --- |

8.

Ak sa optické káble zavádzajú v prístupovej sieti na „zelenej lúke“, NRO by od operátora s významným vplyvom na trhu nemali vyžadovať ani zavedenie súbežnej siete s medenými káblami, aby si tak splnil súčasné povinnosti vrátane povinností univerzálnej služby, a zároveň by mu mali umožniť poskytovanie akýchkoľvek existujúcich regulovaných produktov alebo služieb vo forme funkčne rovnocenných produktov alebo služieb poskytovaných cez optické vedenie.

Geografické rozdiely

| 9. | NRO by mali preskúmať rozdiely v podmienkach hospodárskej súťaže v rôznych geografických oblastiach s cieľom určiť, či je zabezpečené vymedzenie geografických trhov na nižšej ako vnútroštátnej úrovni alebo uloženie rozdielnych nápravných opatrení. Ak sú rozdiely medzi podmienkami hospodárskej súťaže stále a výrazné, NRO by mali vymedziť geografické trhy na nižšej ako vnútroštátnej úrovni v súlade s odporúčaním 2007/879/ES. V iných prípadoch by NRO mali kontrolovať, či zavádzanie sietí NGA a následný vývoj podmienok hospodárskej súťaže na geograficky vymedzenom trhu zaručujú uloženie rozdielnych nápravných opatrení. |
| --- | --- |

9.

NRO by mali preskúmať rozdiely v podmienkach hospodárskej súťaže v rôznych geografických oblastiach s cieľom určiť, či je zabezpečené vymedzenie geografických trhov na nižšej ako vnútroštátnej úrovni alebo uloženie rozdielnych nápravných opatrení. Ak sú rozdiely medzi podmienkami hospodárskej súťaže stále a výrazné, NRO by mali vymedziť geografické trhy na nižšej ako vnútroštátnej úrovni v súlade s odporúčaním 2007/879/ES. V iných prípadoch by NRO mali kontrolovať, či zavádzanie sietí NGA a následný vývoj podmienok hospodárskej súťaže na geograficky vymedzenom trhu zaručujú uloženie rozdielnych nápravných opatrení.

| 10. | Ak boli v minulosti na trhu 5 identifikované geografické trhy na nižšej ako vnútroštátnej úrovni alebo nápravné opatrenia závislé od produktov na trhu 4, pričom po zavedení sietí NGA sa môžu stať nadbytočnými, mali by sa takéto rozdelenia trhu alebo nápravné opatrenia preskúmať. |
| --- | --- |

10.

Ak boli v minulosti na trhu 5 identifikované geografické trhy na nižšej ako vnútroštátnej úrovni alebo nápravné opatrenia závislé od produktov na trhu 4, pričom po zavedení sietí NGA sa môžu stať nadbytočnými, mali by sa takéto rozdelenia trhu alebo nápravné opatrenia preskúmať.

Vymedzenie pojmov

| 11. | Na účel tohto odporúčania platí toto vymedzenie pojmov: | „Prístupové siete novej generácie (NGA)“ sú káblové prístupové siete, ktoré sa tvoria úplne alebo čiastočne optickými prvkami a ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s vylepšenými vlastnosťami (ako je napríklad vyššia priepustnosť) v porovnaní so službami poskytovanými prostredníctvom existujúcich sietí s medenými káblami. Vo väčšine prípadov sú siete NGA výsledkom modernizácie existujúcich prístupových sietí s medenými alebo koaxiálnych káblami. |
| --- | --- | --- |

11.

Na účel tohto odporúčania platí toto vymedzenie pojmov:

„Prístupové siete novej generácie (NGA)“ sú káblové prístupové siete, ktoré sa tvoria úplne alebo čiastočne optickými prvkami a ktoré sú schopné poskytovať služby širokopásmového prístupu s vylepšenými vlastnosťami (ako je napríklad vyššia priepustnosť) v porovnaní so službami poskytovanými prostredníctvom existujúcich sietí s medenými káblami. Vo väčšine prípadov sú siete NGA výsledkom modernizácie existujúcich prístupových sietí s medenými alebo koaxiálnych káblami.

| | „Inžinierska infraštruktúra“ sú fyzické zariadenia účastníckeho vedenia zriadeného podnikom elektronických komunikácií na účely umiestnenia káblov účastníckych vedení, ako sú medené drôty, optické vlákna a koaxiálne káble. Bežne, nie však výhradne, ide o podzemné alebo nadzemné časti majetku, ako sú subkanály, káblovody, šachty a stožiare. |
| --- | --- |

„Inžinierska infraštruktúra“ sú fyzické zariadenia účastníckeho vedenia zriadeného podnikom elektronických komunikácií na účely umiestnenia káblov účastníckych vedení, ako sú medené drôty, optické vlákna a koaxiálne káble. Bežne, nie však výhradne, ide o podzemné alebo nadzemné časti majetku, ako sú subkanály, káblovody, šachty a stožiare.

| | „Káblovod“ je podzemná rúrka alebo vedenie používané na umiestnenie káblov (optických, medených alebo koaxiálnych) či transportných alebo prístupových sietí. |
| --- | --- |

„Káblovod“ je podzemná rúrka alebo vedenie používané na umiestnenie káblov (optických, medených alebo koaxiálnych) či transportných alebo prístupových sietí.

| | „Šachty“ sú otvory, obyčajne vybavené poklopom, cez ktoré majú osoby prístup do podzemného priestoru používaného na umiestnenie prístupového bodu na zaistenie krížového prepojenia alebo vykonávania údržby na podzemných elektronických komunikačných kábloch. |
| --- | --- |

„Šachty“ sú otvory, obyčajne vybavené poklopom, cez ktoré majú osoby prístup do podzemného priestoru používaného na umiestnenie prístupového bodu na zaistenie krížového prepojenia alebo vykonávania údržby na podzemných elektronických komunikačných kábloch.

| | „Metropolitný prístupový bod (MPoP)“ je miesto prepojenia medzi prístupovou a transportnou sieťou operátora siete NGA. V prípade prístupovej siete s medenými káblami je toto miesto identické s hlavným rozvádzačom (MDF). Všetky pripojenia účastníkov siete NGA v danej oblasti (obyčajne mesto alebo časť mesta) sú centralizované na MPoP na optickom rozvádzači (ODF). Z ODF sú účastnícke vedenia siete NGA pripojené k zariadeniu transportnej siete operátora NGA alebo iných operátorov, prípadne prostredníctvom backhaul vedení, keď zariadenie nie je umiestnené v MPoP. |
| --- | --- |

„Metropolitný prístupový bod (MPoP)“ je miesto prepojenia medzi prístupovou a transportnou sieťou operátora siete NGA. V prípade prístupovej siete s medenými káblami je toto miesto identické s hlavným rozvádzačom (MDF). Všetky pripojenia účastníkov siete NGA v danej oblasti (obyčajne mesto alebo časť mesta) sú centralizované na MPoP na optickom rozvádzači (ODF). Z ODF sú účastnícke vedenia siete NGA pripojené k zariadeniu transportnej siete operátora NGA alebo iných operátorov, prípadne prostredníctvom backhaul vedení, keď zariadenie nie je umiestnené v MPoP.

| | „Distribučný bod“ je spojovací uzol siete NGA, odkiaľ sa jeden alebo viac káblov z optického vlákna z MPoP (vstupná časť) rozdeľuje a odkiaľ sú distribuované na pripojenie do priestorov koncových užívateľov (ukončovacia časť). Distribučný bod väčšinou slúži pre niekoľko budov alebo domov. Môže sa nachádzať buď v suteréne budovy (v prípade viacbytových jednotiek), alebo na ulici. V distribučnom bode sa nachádza rozvádzač pripájajúci ukončovacie káble, prípadne nenapájané zariadenia, ako napríklad optické rozdeľovače. |
| --- | --- |

„Distribučný bod“ je spojovací uzol siete NGA, odkiaľ sa jeden alebo viac káblov z optického vlákna z MPoP (vstupná časť) rozdeľuje a odkiaľ sú distribuované na pripojenie do priestorov koncových užívateľov (ukončovacia časť). Distribučný bod väčšinou slúži pre niekoľko budov alebo domov. Môže sa nachádzať buď v suteréne budovy (v prípade viacbytových jednotiek), alebo na ulici. V distribučnom bode sa nachádza rozvádzač pripájajúci ukončovacie káble, prípadne nenapájané zariadenia, ako napríklad optické rozdeľovače.

| | „Ukončovacia časť“ je časť prístupovej siete NGA, ktorá spája priestory koncového užívateľa s prvým distribučným bodom. Ukončovacia časť teda zahŕňa vertikálnu káblovú inštaláciu v budove, prípadne aj horizontálnu inštaláciu, až po optický rozdeľovač, ktorý je umiestnený v suteréne budovy alebo v neďalekej šachte. |
| --- | --- |

„Ukončovacia časť“ je časť prístupovej siete NGA, ktorá spája priestory koncového užívateľa s prvým distribučným bodom. Ukončovacia časť teda zahŕňa vertikálnu káblovú inštaláciu v budove, prípadne aj horizontálnu inštaláciu, až po optický rozdeľovač, ktorý je umiestnený v suteréne budovy alebo v neďalekej šachte.

| | „FTTH“ sieť alebo „optická prístupová sieť do domácnosti“ je prístupová sieť pozostávajúca z liniek optického vlákna tak vstupnej, ako aj ukončovacej časti prístupovej siete, t. j. pomocou optických vláken pripája priestory zákazníka (domácnosť alebo byt v prípade viacbytových jednotiek) k MPoP. Na účely tohto textu bude pojem FTTH sieť označovať „optickú prístupovú sieť do domácnosti“ aj „optickú prístupovú sieť do budovy“ (FTTB). |
| --- | --- |

„FTTH“ sieť alebo „optická prístupová sieť do domácnosti“ je prístupová sieť pozostávajúca z liniek optického vlákna tak vstupnej, ako aj ukončovacej časti prístupovej siete, t. j. pomocou optických vláken pripája priestory zákazníka (domácnosť alebo byt v prípade viacbytových jednotiek) k MPoP. Na účely tohto textu bude pojem FTTH sieť označovať „optickú prístupovú sieť do domácnosti“ aj „optickú prístupovú sieť do budovy“ (FTTB).

| | „Viacvláknová optická sieť FTTH“ je istá forma zriadenia optickej siete, pri ktorej investor rozmiestni viac optických káblov, ako je skutočne nutné na jeho vlastné účely, a to tak vo vstupných, ako aj v ukončovacích častiach prístupovej siete, na účely predaja prístupu k ďalším optickým káblom iným operátorom najmä formou nezrušiteľných práv na používanie (IRU). |
| --- | --- |

„Viacvláknová optická sieť FTTH“ je istá forma zriadenia optickej siete, pri ktorej investor rozmiestni viac optických káblov, ako je skutočne nutné na jeho vlastné účely, a to tak vo vstupných, ako aj v ukončovacích častiach prístupovej siete, na účely predaja prístupu k ďalším optickým káblom iným operátorom najmä formou nezrušiteľných práv na používanie (IRU).

| | „Spoločné investovanie do FTTH siete“ je dohoda medzi nezávislými poskytovateľmi elektronických komunikačných služieb so zámerom zriadiť FTTH siete spoločne, a to najmä v redšie osídlených oblastiach. Spoločné investovanie zahŕňa rôzne druhy zákonných dohôd, bežne však spoluinvestori vybudujú sieťovú infraštruktúru a následne spoločne využívajú fyzický prístup k tejto infraštruktúre. |
| --- | --- |

„Spoločné investovanie do FTTH siete“ je dohoda medzi nezávislými poskytovateľmi elektronických komunikačných služieb so zámerom zriadiť FTTH siete spoločne, a to najmä v redšie osídlených oblastiach. Spoločné investovanie zahŕňa rôzne druhy zákonných dohôd, bežne však spoluinvestori vybudujú sieťovú infraštruktúru a následne spoločne využívajú fyzický prístup k tejto infraštruktúre.

Prístup k fyzickej sieťovej infraštruktúre na veľkoobchodnej úrovni (trh 4)

| 12. | Ak sa na trhu 4 nachádza operátor s významným vplyvom na trhu, NRO by tu mali uplatňovať vhodnú skupinu nápravných opatrení najmä pri zohľadnení zásad stanovených ďalej. |
| --- | --- |

12.

Ak sa na trhu 4 nachádza operátor s významným vplyvom na trhu, NRO by tu mali uplatňovať vhodnú skupinu nápravných opatrení najmä pri zohľadnení zásad stanovených ďalej.

Prístup k inžinierskej infraštruktúre operátora s významným vplyvom na trhu

| 13. | Ak v káblovodoch existuje voľná kapacita, NRO by mali nariadiť povinné zaručenie prístupu k inžinierskej infraštruktúre. Prístup by sa mal poskytovať v súlade so zásadou rovnocennosti, ako je stanovená v prílohe II. |
| --- | --- |

13.

Ak v káblovodoch existuje voľná kapacita, NRO by mali nariadiť povinné zaručenie prístupu k inžinierskej infraštruktúre. Prístup by sa mal poskytovať v súlade so zásadou rovnocennosti, ako je stanovená v prílohe II.

| 14. | NRO by taktiež mali zabezpečiť, aby sa prístup k existujúcej inžinierskej infraštruktúre poskytoval za nákladovo orientované ceny v zmysle prílohy I. |
| --- | --- |

14.

NRO by taktiež mali zabezpečiť, aby sa prístup k existujúcej inžinierskej infraštruktúre poskytoval za nákladovo orientované ceny v zmysle prílohy I.

| 15. | Ak existuje žiadosť o referenčnú ponuku na prístup k inžinierskej infraštruktúre, NRO by túto ponuku mali nariadiť v čo najskoršom termíne. Referenčná ponuka by nemala byť stanovená neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako bola takáto žiadosť podaná. |
| --- | --- |

15.

Ak existuje žiadosť o referenčnú ponuku na prístup k inžinierskej infraštruktúre, NRO by túto ponuku mali nariadiť v čo najskoršom termíne. Referenčná ponuka by nemala byť stanovená neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako bola takáto žiadosť podaná.

| 16. | NRO by mali operátora s významným vplyvom na trhu v súlade s trhovým dopytom motivovať, alebo ak to vnútroštátna legislatíva umožňuje, ukladať mu povinnosť pri výstavbe inžinierskej infraštruktúry nainštalovať dostatočnú kapacitu aj pre iných operátorov, aby boli tieto zariadenia využité. |
| --- | --- |

16.

NRO by mali operátora s významným vplyvom na trhu v súlade s trhovým dopytom motivovať, alebo ak to vnútroštátna legislatíva umožňuje, ukladať mu povinnosť pri výstavbe inžinierskej infraštruktúry nainštalovať dostatočnú kapacitu aj pre iných operátorov, aby boli tieto zariadenia využité.

| 17. | NRO by mali spolu s inými orgánmi pracovať na zriadení databázy obsahujúcej informácie o geografickom umiestnení, dostupnej kapacite a iných fyzických vlastnostiach inžinierskej infraštruktúry, ktoré by sa dali použiť na zriaďovanie optických sietí na danom trhu alebo v danom trhovom segmente. Uvedená databáza by mala byť prístupná všetkým operátorom. |
| --- | --- |

17.

NRO by mali spolu s inými orgánmi pracovať na zriadení databázy obsahujúcej informácie o geografickom umiestnení, dostupnej kapacite a iných fyzických vlastnostiach inžinierskej infraštruktúry, ktoré by sa dali použiť na zriaďovanie optických sietí na danom trhu alebo v danom trhovom segmente. Uvedená databáza by mala byť prístupná všetkým operátorom.

Prístup k ukončovacej časti v prípade optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH)

| 18. | Ak operátor s významným vplyvom na trhu zriadi sieť FTTH, mali by mu NRO okrem povinnosti zabezpečiť prístup k inžinierskej infraštruktúre uložiť aj povinnosť zabezpečiť prístup k ukončovacej časti prístupovej siete operátora s významným vplyvom na trhu vrátane káblovej inštalácie v budove. Na tento účel by NRO mali nariadiť operátorovi s významným vplyvom na trhu, aby poskytol podrobné informácie o architektúre prístupovej siete, a po konzultácii s prípadnými záujemcami o prístup na tému možných prístupových miest určiť, kde by sa malo nachádzať distribučné miesto ukončovacej časti prístupovej siete na účely povinného zabezpečenia prístupu v súlade s článkom 12 ods. 1 smernice 2002/19/ES. Pri tomto určovaní by NRO mali vziať do úvahy skutočnosť, že distribučný bod bude musieť prijať dostatočný počet pripojení konečných používateľov, aby bolo pre záujemcu o pripojenie výhodné z obchodného hľadiska. |
| --- | --- |

18.

Ak operátor s významným vplyvom na trhu zriadi sieť FTTH, mali by mu NRO okrem povinnosti zabezpečiť prístup k inžinierskej infraštruktúre uložiť aj povinnosť zabezpečiť prístup k ukončovacej časti prístupovej siete operátora s významným vplyvom na trhu vrátane káblovej inštalácie v budove. Na tento účel by NRO mali nariadiť operátorovi s významným vplyvom na trhu, aby poskytol podrobné informácie o architektúre prístupovej siete, a po konzultácii s prípadnými záujemcami o prístup na tému možných prístupových miest určiť, kde by sa malo nachádzať distribučné miesto ukončovacej časti prístupovej siete na účely povinného zabezpečenia prístupu v súlade s článkom 12 ods. 1 smernice 2002/19/ES. Pri tomto určovaní by NRO mali vziať do úvahy skutočnosť, že distribučný bod bude musieť prijať dostatočný počet pripojení konečných používateľov, aby bolo pre záujemcu o pripojenie výhodné z obchodného hľadiska.

| 19. | Operátor s významným vplyvom na trhu by mal byť povinný zabezpečiť prístup k distribučným bodom v súlade so zásadou rovnocennosti, ako je stanovená v prílohe II. Ak existuje žiadosť o referenčnú ponuku na prístup k ukončovacej časti, NRO by mali takúto žiadosť nariadiť čo najskôr. Referenčná ponuka by nemala byť stanovená neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako bola takáto žiadosť podaná. |
| --- | --- |

19.

Operátor s významným vplyvom na trhu by mal byť povinný zabezpečiť prístup k distribučným bodom v súlade so zásadou rovnocennosti, ako je stanovená v prílohe II. Ak existuje žiadosť o referenčnú ponuku na prístup k ukončovacej časti, NRO by mali takúto žiadosť nariadiť čo najskôr. Referenčná ponuka by nemala byť stanovená neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako bola takáto žiadosť podaná.

| 20. | NRO by mali taktiež zabezpečiť, aby sa prístup k ukončovacej časti poskytoval za nákladovo orientované ceny v zmysle prílohy I. |
| --- | --- |

20.

NRO by mali taktiež zabezpečiť, aby sa prístup k ukončovacej časti poskytoval za nákladovo orientované ceny v zmysle prílohy I.

| 21. | NRO by mali operátora s významným vplyvom na trhu v súlade s trhovým dopytom motivovať, alebo ak to vnútroštátna legislatíva umožňuje, ukladať mu povinnosť nainštalovať do ukončovacej časti viacvláknové optické káble. |
| --- | --- |

21.

NRO by mali operátora s významným vplyvom na trhu v súlade s trhovým dopytom motivovať, alebo ak to vnútroštátna legislatíva umožňuje, ukladať mu povinnosť nainštalovať do ukončovacej časti viacvláknové optické káble.

Uvoľnený prístup k optickému vedeniu v prípade optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH)

| 22. | Podľa zásad ustanovených v smernici 2002/19/ES (5) by NRO v prípade, že operátor s významným vplyvom na trhu zavedie sieť FTTH, mali v zásade nariadiť povinné zabezpečenie uvoľneného prístupu k optickému vedeniu. Výnimky by mohli byť odôvodnené iba v geografických oblastiach, kde by prítomnosť viacerých alternatívnych infraštruktúr, ako napríklad optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH) a/alebo káblových sietí v kombinácii s konkurenčnými ponukami prístupu, mohla vytvoriť účinnú hospodársku súťaž na odberateľskej trhovej úrovni. Uloženie povinnosti poskytnúť uvoľnený prístup k optickému vedeniu by mali sprevádzať primerané opatrenia zabezpečujúce spoločné umiestnenie a backhaul. Prístup by sa mal poskytnúť na vhodnom mieste siete, ktoré normálne predstavuje metropolitný prístupový bod (MPoP). |
| --- | --- |

22.

Podľa zásad ustanovených v smernici 2002/19/ES (5) by NRO v prípade, že operátor s významným vplyvom na trhu zavedie sieť FTTH, mali v zásade nariadiť povinné zabezpečenie uvoľneného prístupu k optickému vedeniu. Výnimky by mohli byť odôvodnené iba v geografických oblastiach, kde by prítomnosť viacerých alternatívnych infraštruktúr, ako napríklad optickej prístupovej siete pre domácnosti (FTTH) a/alebo káblových sietí v kombinácii s konkurenčnými ponukami prístupu, mohla vytvoriť účinnú hospodársku súťaž na odberateľskej trhovej úrovni. Uloženie povinnosti poskytnúť uvoľnený prístup k optickému vedeniu by mali sprevádzať primerané opatrenia zabezpečujúce spoločné umiestnenie a backhaul. Prístup by sa mal poskytnúť na vhodnom mieste siete, ktoré normálne predstavuje metropolitný prístupový bod (MPoP).

| 23. | NRO by mali nariadiť zabezpečenie uvoľnenému prístupu k optickému vedeniu bez ohľadu na architektúru siete a technológiu, ktorú operátor s významným vplyvom na trhu použil. |
| --- | --- |

23.

NRO by mali nariadiť zabezpečenie uvoľnenému prístupu k optickému vedeniu bez ohľadu na architektúru siete a technológiu, ktorú operátor s významným vplyvom na trhu použil.

| 24. | Aktuálna referenčná ponuka neviazaného prístupu k účastníckej prípojke (LLU) by sa mala čo najskôr doplniť, aby zahŕňala aj uvoľnený prístup k optickému vedeniu. V prílohe II k smernici 2002/19/ES sa uvádza minimálny zoznam podmienok, ktoré musia tvoriť súčasť referenčnej ponuky LLU a ktoré by sa mali mutatis mutandis uplatňovať pri uvoľnenom prístupe k optickému vedeniu. Referenčná ponuka by sa mala stanoviť čo najskôr, v každom prípade nie neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako NRO uložil povinnosť zabezpečiť prístup. |
| --- | --- |

24.

Aktuálna referenčná ponuka neviazaného prístupu k účastníckej prípojke (LLU) by sa mala čo najskôr doplniť, aby zahŕňala aj uvoľnený prístup k optickému vedeniu. V prílohe II k smernici 2002/19/ES sa uvádza minimálny zoznam podmienok, ktoré musia tvoriť súčasť referenčnej ponuky LLU a ktoré by sa mali mutatis mutandis uplatňovať pri uvoľnenom prístupe k optickému vedeniu. Referenčná ponuka by sa mala stanoviť čo najskôr, v každom prípade nie neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako NRO uložil povinnosť zabezpečiť prístup.

| 25. | Cena uvoľneného prístupu k optickému vedeniu by mala byť nákladovo orientovaná. Dodatočné a vyčísliteľné investičné riziko, ktoré operátorovi s významným vplyvom na trhu vzniká, by mali NRO náležite zohľadniť pri stanovovaní ceny za uvoľnený prístup k optickému vedeniu. V zásade by sa toto riziko malo zohľadniť vo forme bonusu zahrnutého do nákladov na kapitál v súvislosti s príslušnou investíciou, ako je stanovené v prílohe I. |
| --- | --- |

25.

Cena uvoľneného prístupu k optickému vedeniu by mala byť nákladovo orientovaná. Dodatočné a vyčísliteľné investičné riziko, ktoré operátorovi s významným vplyvom na trhu vzniká, by mali NRO náležite zohľadniť pri stanovovaní ceny za uvoľnený prístup k optickému vedeniu. V zásade by sa toto riziko malo zohľadniť vo forme bonusu zahrnutého do nákladov na kapitál v súvislosti s príslušnou investíciou, ako je stanovené v prílohe I.

| 26. | NRO by taktiež mali posúdiť cenové režimy, ktoré navrhuje operátor s významným vplyvom na trhu, s cieľom diverzifikovať investičné riziko. NRO by s uvedenými cenovými režimami mali súhlasiť iba vtedy, ak podľa nich operátor s významným vplyvom na trhu poskytol všetky relevantné informácie súvisiace s investíciou a ak tieto režimy nemajú diskriminačný ani vylučujúci účinok. Kritériá na posudzovanie takýchto cenových režimov sú uvedené v prílohe I. |
| --- | --- |

26.

NRO by taktiež mali posúdiť cenové režimy, ktoré navrhuje operátor s významným vplyvom na trhu, s cieľom diverzifikovať investičné riziko. NRO by s uvedenými cenovými režimami mali súhlasiť iba vtedy, ak podľa nich operátor s významným vplyvom na trhu poskytol všetky relevantné informácie súvisiace s investíciou a ak tieto režimy nemajú diskriminačný ani vylučujúci účinok. Kritériá na posudzovanie takýchto cenových režimov sú uvedené v prílohe I.

| 27. | V takých prípadoch by NRO mali zabezpečiť, aby sa medzi veľkoobchodnými a maloobchodnými cenami zachovala dostatočná marža a umožňovala efektívnemu konkurentovi vstúpiť na trh. NRO by teda mali overiť cenovú politiku operátora s významným vplyvom na trhu, a to náležite špecifikovanou skúškou stláčania marže náležitej časovej lehote. NRO by mali vopred riadne špecifikovať metodiku, ktorou budú postupovať pri určovaní tzv. testu imputácie, parametre pre skúšku stláčania marže, ako aj nápravný mechanizmus v prípade zistenia stláčania marže. |
| --- | --- |

27.

V takých prípadoch by NRO mali zabezpečiť, aby sa medzi veľkoobchodnými a maloobchodnými cenami zachovala dostatočná marža a umožňovala efektívnemu konkurentovi vstúpiť na trh. NRO by teda mali overiť cenovú politiku operátora s významným vplyvom na trhu, a to náležite špecifikovanou skúškou stláčania marže náležitej časovej lehote. NRO by mali vopred riadne špecifikovať metodiku, ktorou budú postupovať pri určovaní tzv. testu imputácie, parametre pre skúšku stláčania marže, ako aj nápravný mechanizmus v prípade zistenia stláčania marže.

| 28. | Ak sú podmienky hospodárskej súťaže v oblasti pokrytej spoločným zavádzaním FTTH sietí s viacvláknovými optickými káblami zo strany spoluinvestorov výrazne rozdielne, t. j. také, aby opodstatnili vymedzenie samostatného geografického trhu, mali by NRO v priebehu analýzy trhu preskúmať, či je na základe úrovne hospodárskej súťaže v súvislosti s infraštruktúrou, ktorá je výsledkom spoločnej investície, so zreteľom na daný trh zaručený vznik operátora s významným vplyvom na trhu. V tejto súvislosti by NRO mali predovšetkým preskúmať, či každý spoluinvestor využíva striktne rovnocenný a nákladovo orientovaný prístup k spoločnej infraštruktúre a či spoluinvestori efektívne súťažia na odberateľskom trhu. Taktiež by mali preskúmať, či spoluinvestori inštalujú káblovody s dostatočnou kapacitou, aby mohli tretie strany používať a poskytovať nákladovo orientovaný prístup k týmto kapacitám. |
| --- | --- |

28.

Ak sú podmienky hospodárskej súťaže v oblasti pokrytej spoločným zavádzaním FTTH sietí s viacvláknovými optickými káblami zo strany spoluinvestorov výrazne rozdielne, t. j. také, aby opodstatnili vymedzenie samostatného geografického trhu, mali by NRO v priebehu analýzy trhu preskúmať, či je na základe úrovne hospodárskej súťaže v súvislosti s infraštruktúrou, ktorá je výsledkom spoločnej investície, so zreteľom na daný trh zaručený vznik operátora s významným vplyvom na trhu. V tejto súvislosti by NRO mali predovšetkým preskúmať, či každý spoluinvestor využíva striktne rovnocenný a nákladovo orientovaný prístup k spoločnej infraštruktúre a či spoluinvestori efektívne súťažia na odberateľskom trhu. Taktiež by mali preskúmať, či spoluinvestori inštalujú káblovody s dostatočnou kapacitou, aby mohli tretie strany používať a poskytovať nákladovo orientovaný prístup k týmto kapacitám.

Povinnosti poskytovať prístup v prípade optických prístupových sietí s vláknom privádzaným do uzla (FTTN)

| 29. | NRO by mali zaviesť povinnosť zabezpečiť uvoľnený prístup k úseku medeného vedenia. Nápravné opatrenie pre uvoľnený prístup k úseku medeného vedenia by malo byť nahradené opatreniami vzťahujúcimi sa na backhaul a Ethernet backhaul, ako aj doplnkovými nápravným opatreniam zabezpečujúcimi jeho efektivitu a výhodnosť, ako je nediskriminačný prístup k zariadeniam spoločného umiestnenia, alebo ak neexistujú, ekvivalentného spoločného umiestnenia. Referenčná ponuka by mala byť stanovená čo najskôr, v každom prípade nie neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako NRO uložil povinnosť zabezpečiť prístup. |
| --- | --- |

29.

NRO by mali zaviesť povinnosť zabezpečiť uvoľnený prístup k úseku medeného vedenia. Nápravné opatrenie pre uvoľnený prístup k úseku medeného vedenia by malo byť nahradené opatreniami vzťahujúcimi sa na backhaul a Ethernet backhaul, ako aj doplnkovými nápravným opatreniam zabezpečujúcimi jeho efektivitu a výhodnosť, ako je nediskriminačný prístup k zariadeniam spoločného umiestnenia, alebo ak neexistujú, ekvivalentného spoločného umiestnenia. Referenčná ponuka by mala byť stanovená čo najskôr, v každom prípade nie neskôr ako šesť mesiacov po tom, ako NRO uložil povinnosť zabezpečiť prístup.

| 30. | Ak NRO uložia povinnosť zabezpečiť uvoľnený prístup k úseku medeného vedenia, malo by sa od operátora s významným vplyvom na trhu vyžadovať, aby do aktuálnej referenčnej LLU ponuky doplnil všetky potrebné položky. Ceny za prístup k všetkým položkám by mali byť nákladovo orientované v zmysle prílohy I. |
| --- | --- |

30.

Ak NRO uložia povinnosť zabezpečiť uvoľnený prístup k úseku medeného vedenia, malo by sa od operátora s významným vplyvom na trhu vyžadovať, aby do aktuálnej referenčnej LLU ponuky doplnil všetky potrebné položky. Ceny za prístup k všetkým položkám by mali byť nákladovo orientované v zmysle prílohy I.

Veľkoobchodný širokopásmový prístup (trh 5)

| 31. | Ak sa na trhu 5 nachádza operátor s významným vplyvom, mali by sa pre existujúce služby a pre ich náhrady v reťazcoch zachovať alebo pozmeniť a doplniť nápravné opatrenia veľkoobchodného širokopásmového prístupu. NRO by mali posúdiť použitie veľkoobchodného širokopásmového prístupu cez VDSL ako ekvivalentu v reťazcoch za existujúci veľkoobchodný širokopásmový prístup výhradne cez medené prípojky. |
| --- | --- |

31.

Ak sa na trhu 5 nachádza operátor s významným vplyvom, mali by sa pre existujúce služby a pre ich náhrady v reťazcoch zachovať alebo pozmeniť a doplniť nápravné opatrenia veľkoobchodného širokopásmového prístupu. NRO by mali posúdiť použitie veľkoobchodného širokopásmového prístupu cez VDSL ako ekvivalentu v reťazcoch za existujúci veľkoobchodný širokopásmový prístup výhradne cez medené prípojky.

| 32. | NRO by mali operátorovi s významným vplyvom na trhu uložiť povinnosť sprístupniť svoje nové produkty veľkoobchodného širokopásmového prístupu v zásade minimálne šesť mesiacov predtým, ako operátor s významným vplyvom na trhu alebo jeho maloobchodná pobočka uvedie na trh vlastné príslušné maloobchodné NGA služby, ak neexistujú iné bezpečnostné opatrenia na zaistenie nediskriminačného prístupu. |
| --- | --- |

32.

NRO by mali operátorovi s významným vplyvom na trhu uložiť povinnosť sprístupniť svoje nové produkty veľkoobchodného širokopásmového prístupu v zásade minimálne šesť mesiacov predtým, ako operátor s významným vplyvom na trhu alebo jeho maloobchodná pobočka uvedie na trh vlastné príslušné maloobchodné NGA služby, ak neexistujú iné bezpečnostné opatrenia na zaistenie nediskriminačného prístupu.

| 33. | NRO by mali nariadiť poskytovanie rôznych produktov na veľkoobchodnej úrovni, ktoré najlepšie odrážajú príslušné technologické vlastnosti NGA infraštruktúry z hľadiska šírky pásma a kvality, aby tak bolo alternatívnym operátorom umožnené efektívne súťažiť, a to aj v oblasti podnikateľských služieb. |
| --- | --- |

33.

NRO by mali nariadiť poskytovanie rôznych produktov na veľkoobchodnej úrovni, ktoré najlepšie odrážajú príslušné technologické vlastnosti NGA infraštruktúry z hľadiska šírky pásma a kvality, aby tak bolo alternatívnym operátorom umožnené efektívne súťažiť, a to aj v oblasti podnikateľských služieb.

| 34. | NRO by mali vzájomne spolupracovať na vymedzení primeraných technických špecifikácií pre produkty veľkoobchodného širokopásmového prístupu poskytované cez siete NGA a poskytovať informácie medzinárodným normalizačným orgánom, aby im tak uľahčili prípravu príslušných priemyselných noriem. |
| --- | --- |

34.

NRO by mali vzájomne spolupracovať na vymedzení primeraných technických špecifikácií pre produkty veľkoobchodného širokopásmového prístupu poskytované cez siete NGA a poskytovať informácie medzinárodným normalizačným orgánom, aby im tak uľahčili prípravu príslušných priemyselných noriem.

| 35. | NRO by v zásade mali pri povinne poskytovaných produktoch veľkoobchodného širokopásmového prístupu nariadiť nákladovú orientáciu v zmysle prílohy I, pričom je potrebné zohľadniť šírku pásma a kvalitu jednotlivých ponúk na veľkoobchodnej úrovni. |
| --- | --- |

35.

NRO by v zásade mali pri povinne poskytovaných produktoch veľkoobchodného širokopásmového prístupu nariadiť nákladovú orientáciu v zmysle prílohy I, pričom je potrebné zohľadniť šírku pásma a kvalitu jednotlivých ponúk na veľkoobchodnej úrovni.

| 36. | NRO by mali rozanalyzovať, či je povinnosť nákladovej orientácie v súvislosti s nariadeným veľkoobchodným širokopásmovým prístupom potrebná na to, aby sa dosiahla efektívna hospodárska súťaž v prípade, že sa funkčné oddelenie alebo iné formy oddelenia preukázali ako efektívne na zabezpečenie rovnocennosti prístupov. V neprítomnosti nákladovej orientácie by NRO mali kontrolovať cenovú politiku operátora s významným vplyvom na trhu, a to riadne špecifikovanou skúškou stláčania marže. |
| --- | --- |

36.

NRO by mali rozanalyzovať, či je povinnosť nákladovej orientácie v súvislosti s nariadeným veľkoobchodným širokopásmovým prístupom potrebná na to, aby sa dosiahla efektívna hospodárska súťaž v prípade, že sa funkčné oddelenie alebo iné formy oddelenia preukázali ako efektívne na zabezpečenie rovnocennosti prístupov. V neprítomnosti nákladovej orientácie by NRO mali kontrolovať cenovú politiku operátora s významným vplyvom na trhu, a to riadne špecifikovanou skúškou stláčania marže.

| 37. | Ak NRO usúdia, že v danej geografickej oblasti existuje efektívny uvoľnený prístup k optickému vedeniu siete operátora s významným vplyvom na trhu a že takýto prístup by mohol viesť k efektívnej hospodárskej súťaži na odberateľskej trhovej úrovni, mali by NRO posúdiť možnosť odstránenia povinnosti zabezpečiť v danej oblasti prístup k bitstream na veľkoobchodnej úrovni. |
| --- | --- |

37.

Ak NRO usúdia, že v danej geografickej oblasti existuje efektívny uvoľnený prístup k optickému vedeniu siete operátora s významným vplyvom na trhu a že takýto prístup by mohol viesť k efektívnej hospodárskej súťaži na odberateľskej trhovej úrovni, mali by NRO posúdiť možnosť odstránenia povinnosti zabezpečiť v danej oblasti prístup k bitstream na veľkoobchodnej úrovni.

| 38. | Pri preskúmavaní prítomnosti operátora s významným vplyvom na trhu by sa NRO v prípade spoluinvestovania mali riadiť zásadami stanovenými v odseku 28. |
| --- | --- |

38.

Pri preskúmavaní prítomnosti operátora s významným vplyvom na trhu by sa NRO v prípade spoluinvestovania mali riadiť zásadami stanovenými v odseku 28.

Migrácia

| 39. | Existujúce povinnosti operátora s významným vplyvom na trhu v súvislosti s trhmi 4 a 5 by sa mali uplatňovať naďalej a zmeny aktuálnej sieťovej architektúry a technológie by ich nemali odstrániť, iba ak by sa dosiahla dohoda o vhodnom pláne migrácie medzi operátorom s významným vplyvom na trhu a operátormi, ktorí aktuálne využívajú prístup k sieti operátora s významným vplyvom na trhu. Pri neexistencii takejto dohody by NRO mali zabezpečiť, aby alternatívni operátori boli najmenej päť rokov vopred informovaní o odstavení bodov prepojenia z prevádzky, ako je napríklad miestna ústredňa; v prípade potreby je nutné zohľadniť vnútroštátne okolnosti. Toto obdobie môže byť kratšie ako päť rokov, ak je v bode prepojenia zabezpečený plne rovnocenný prístup. |
| --- | --- |

39.

Existujúce povinnosti operátora s významným vplyvom na trhu v súvislosti s trhmi 4 a 5 by sa mali uplatňovať naďalej a zmeny aktuálnej sieťovej architektúry a technológie by ich nemali odstrániť, iba ak by sa dosiahla dohoda o vhodnom pláne migrácie medzi operátorom s významným vplyvom na trhu a operátormi, ktorí aktuálne využívajú prístup k sieti operátora s významným vplyvom na trhu. Pri neexistencii takejto dohody by NRO mali zabezpečiť, aby alternatívni operátori boli najmenej päť rokov vopred informovaní o odstavení bodov prepojenia z prevádzky, ako je napríklad miestna ústredňa; v prípade potreby je nutné zohľadniť vnútroštátne okolnosti. Toto obdobie môže byť kratšie ako päť rokov, ak je v bode prepojenia zabezpečený plne rovnocenný prístup.

| 40. | NRO by mali zaviesť transparentný rámec pre migráciu zo sietí s medenými vláknami na optické siete. NRO by mali zaistiť, aby systémy a postupy zavedené operátorom s významným vplyvom na trhu vrátane systémov prevádzkovej podpory boli navrhnuté tak, aby alternatívnym poskytovateľom uľahčili prechod na prístupové produkty sietí NGA. |
| --- | --- |

40.

NRO by mali zaviesť transparentný rámec pre migráciu zo sietí s medenými vláknami na optické siete. NRO by mali zaistiť, aby systémy a postupy zavedené operátorom s významným vplyvom na trhu vrátane systémov prevádzkovej podpory boli navrhnuté tak, aby alternatívnym poskytovateľom uľahčili prechod na prístupové produkty sietí NGA.

| 41. | NRO by mali využiť svoju právomoc v zmysle článku 5 smernice 2002/21/ES na získanie informácií od operátora s významným vplyvom na trhu týkajúcich sa akýchkoľvek plánov úprav siete, ktoré by mohli ovplyvniť podmienky hospodárskej súťaže na danom trhu alebo čiastkovom trhu. Tam, kde sa operátor s významným vplyvom na trhu chystá vymeniť časť svojej existujúcej siete s medenými káblami za optickú a plánuje odstaviť z prevádzky používané miesta prepojenia, mali by NRO v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 2002/19/ES zabezpečiť, aby podniky využívajúce prístup k sieti operátora s významným vplyvom na trhu získali o tomto plánovanom kroku včas informácie a tak mohli zodpovedajúcim spôsobom upraviť svoje siete aj plány na ich rozširovanie. NRO by mali vymedziť formu aj mieru detailnosti uvedených informácií a zabezpečiť, že sa zachová dôvernosť poskytnutých informácií. |
| --- | --- |

41.

NRO by mali využiť svoju právomoc v zmysle článku 5 smernice 2002/21/ES na získanie informácií od operátora s významným vplyvom na trhu týkajúcich sa akýchkoľvek plánov úprav siete, ktoré by mohli ovplyvniť podmienky hospodárskej súťaže na danom trhu alebo čiastkovom trhu. Tam, kde sa operátor s významným vplyvom na trhu chystá vymeniť časť svojej existujúcej siete s medenými káblami za optickú a plánuje odstaviť z prevádzky používané miesta prepojenia, mali by NRO v súlade s článkom 9 ods. 1 smernice 2002/19/ES zabezpečiť, aby podniky využívajúce prístup k sieti operátora s významným vplyvom na trhu získali o tomto plánovanom kroku včas informácie a tak mohli zodpovedajúcim spôsobom upraviť svoje siete aj plány na ich rozširovanie. NRO by mali vymedziť formu aj mieru detailnosti uvedených informácií a zabezpečiť, že sa zachová dôvernosť poskytnutých informácií.

| 42. | Toto odporúčanie je určené členským štátom. |
| --- | --- |

42.

Toto odporúčanie je určené členským štátom.

V Bruseli 20. septembra 2010

Za Komisiu

Neelie KROES

podpredsedníčka

---

(1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 344, 28.12.2007, s. 65.

2

(3)  Pozri tiež odôvodnenie 60 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/140/ES (Ú. v. EÚ L 337, 18.12.2009, s. 37).

3

(4)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 7.

4

(5)  Pozri najmä odôvodnenie 19.

5

---

PRÍLOHA I

Zásady stanovovania cien a riziko

1.   SPOLOČNÉ ZÁSADY STANOVOVANIA CIEN ZA PRÍSTUP DO SIETÍ NGA

Podľa článku 8 ods. 2 smernice 2002/21/ES je úlohou NRO podporovať hospodársku súťaž v oblasti poskytovania elektronických komunikačných sietí, elektronických komunikačných služieb a pridružených zariadení a služieb, a to okrem iného podnecovaním efektívnych investícií do infraštruktúry. Pri určovaní nákladovej základne používanej pri plnení povinnosti nákladovej orientácie podľa článku 13 ods. 1 smernice 2002/19/ES by NRO mali posúdiť, či je zduplikovanie príslušnej prístupovej NGA infraštruktúry hospodársky uskutočniteľné a efektívne. Ak to tak nie je, je prvoradým cieľom vytvoriť medzi odberateľskou vetvou operátora s významným vplyvom na trhu a alternatívnymi sieťovými operátormi skutočne vyrovnané podmienky. Jednotný regulačný prístup môže preto zahŕňať použitie rôznych nákladových základní zo strany NRO pri výpočte nákladovo orientovaných cien pre replikovateľné a nereplikovateľné aktíva alebo aspoň upraviť parametre, o ktoré sa v druhom uvedenom prípade opierajú ich nákladové metódy.

V prípadoch, keď ziskovosť investícií do sietí NGA závisí od neistých faktorov, ako napríklad od predpokladu výrazne vyšších priemerných príjmov na používateľa alebo zvýšených trhových podielov, NRO by mali posúdiť, či náklady na kapitál odrážajú vyššie riziko investícií vo vzťahu k investíciám do aktuálnej siete s medeným vedením. Taktiež by bolo možné použiť iný mechanizmus, ktorý slúži na prerozdelenie investičného rizika medzi investorov a záujemcov o prístup a zároveň na podporu prenikania na trh, ako napríklad stanovenie cien za dlhodobý prístup alebo objemové zľavy. Uvedený mechanizmus stanovovania cien by mal NRO preskúmať v súlade s kritériami uvedenými v odsekoch 7 a 8 nižšie.

S cieľom presadiť povinnosti nákladovej orientácie by NRO mali nariadiť oddelenie účtovníctva v zmysle článku 11 smernice 2002/19/ES. Oddelené účty pre NGA infraštruktúru a/alebo súčasti služieb, ku ktorým sa povinne poskytuje prístup, musia byť zriadené tak, aby NRO mohli: i) určiť náklady na všetky aktíva relevantné na určenie prístupových cien (vrátane odpisov a zmeny ocenenia) a ii) efektívne kontrolovať, či operátor s významným vplyvom na trhu poskytuje prístup ostatným účastníkom trhu a vlastnej odberateľskej vetve za rovnakých podmienok a za rovnaké ceny. V rámci tejto kontroly by sa mali vykonávať aj skúšky stláčania marže. Náklady by sa mali prerozdeľovať medzi jednotlivé produkty na veľkoobchodnej a maloobchodnej úrovni na základe objektívnych kritérií spočívajúcich vo vstupoch, ktoré predchádzajú zdvojenému počítaniu.

NRO by mali vytvoriť odhad hodnoty prírastkových nákladov, ktoré sú potrebné na zabezpečenie prístupu k dotknutým zariadeniam. Tieto náklady sa vzťahujú na objednávanie a poskytovanie služieb prístupu k inžinierskej infraštruktúre alebo optickej sieti, náklady na prevádzku a údržbu informatických systémov a prevádzkové náklady súvisiace s riadením veľkoobchodného produktu. Náklady by mali byť rovnomerne prerozdelené medzi všetky podniky využívajúce prístup vrátane odberateľskej vetvy operátora s významným vplyvom na trhu.

2.   STANOVOVANIE CIEN ZA PRÍSTUP K INŽINIERSKEJ INFRAŠTRUKTÚRE

Prístup k existujúcej inžinierskej infraštruktúre operátora s významným vplyvom na trhu 4 by sa mal povinne poskytovať za nákladovo orientované ceny. NRO by mali regulovať prístupové ceny k inžinierskej infraštruktúre v súlade s metodikou použitou na stanovenie cien uvoľneného prístupu k medenému vedeniu. NRO by mali zabezpečiť, aby prístupové ceny odrážali efektívne vynaložené náklady zo strany operátora s významným vplyvom na trhu. NRO by mali predovšetkým zohľadniť skutočnú životnosť príslušnej infraštruktúry a možné úspory operátora s významným vplyvom na trhu pri jej zavádzaní. Prístupové ceny by mali zachytávať náležitú hodnotu danej infraštruktúry vrátane jej odpisovania.

Pri stanovovaní ceny za prístup do inžinierskej infraštruktúry by NRO nemali rizikový profil považovať za odlišný od rizikového profilu medenej infraštruktúry okrem prípadov, keď operátorovi s významným vplyvom na trhu vznikli konkrétne náklady na inžinierske práce – nad rámec normálnych nákladov na údržbu – pri zavádzaní siete NGA.

3.   STANOVOVANIE CIEN ZA PRÍSTUP K UKONČOVACEJ ČASTI V PRÍPADE OPTICKEJ PRÍSTUPOVEJ SIETE PRE DOMÁCNOSTI (FTTH)

NRO by mali stanovovať ceny za prístup k distribučnému bodu v súlade s metodikou použitou na stanovenie cien uvoľneného prístupu k medenému vedeniu. NRO by mali zabezpečiť, aby prístupové ceny odrážali efektívne vynaložené náklady zo strany operátora s významným vplyvom na trhu vrátane prípadného bonusu za vyššie riziko odrážajúceho akékoľvek dodatočné a vyčísliteľné riziko, ktoré vznikne operátorovi s významným vplyvom na trhu.

4.   STANOVOVANIE CIEN ZA PRÍSTUP K OPTICKEJ SIETI V MPOP MIESTE V PRÍPADE SIETE FTTH (UVOĽNENÝ PRÍSTUP K OPTICKÉMU VEDENIU)

Pri stanovovaní ceny za uvoľnený prístup k optickému vedeniu by NRO mali zahrnúť bonus za vyššie riziko odrážajúci akékoľvek dodatočné a vyčísliteľné riziko, ktoré vznikne operátorovi s významným vplyvom na trhu. Odhad rizikového bonusu by sa mal vypracovať podľa metodiky stanovenej v odseku 6 nižšie. Dodatočná flexibilita cien by sa mala zabezpečiť v súlade s odsekmi 7 a 8 nižšie.

V zmysle zásady nediskriminácie by mala byť cena, ktorú operátor s významným vplyvom na trhu účtuje svojej odberateľskej vetve, rovnaká ako cena, ktorú účtuje tretím stranám.

5.   STANOVOVANIE CIEN ZA PRÍSTUP K ÚSEKU MEDENÉHO VEDENIA V PRÍPADE OPTICKÝCH PRÍSTUPOVÝCH SIETÍ S VLÁKNOM PRIVÁDZANÝM DO UZLA (FTTN)

NRO by mali zabezpečiť nákladovo orientovaný prístup k všetkým položkám potrebným na poskytovanie uvoľneného prístupu k úseku vedenia opatrení backhaul a doplnkových nápravných opatrení, ako je nediskriminačný prístup k zariadeniam spoločného umiestnenia, alebo ak neexistujú, ekvivalentného spoločného umiestnenia.

Regulované prístupové ceny by nemali byť vyššie ako náklady, ktoré vznikli efektívnemu operátorovi. Na tieto účely by v prípade možnosti mohli NRO zvážiť zhodnotenie týchto nákladov pomocou vzostupného modelu alebo porovnávacích kritérií hodnotenia.

Pri stanovovaní ceny za prístup k úseku medeného vedenia by NRO nemali považovať rizikový profil za odlišný od rizikového profilu existujúcej medenej infraštruktúry.

6.   KRITÉRIÁ NA STANOVENIE RIZIKOVÉHO BONUSU

Investičné riziko by malo byť zohľadnené prostredníctvom rizikového bonusu začleneného do nákladov kapitálu. Návratnosť kapitálu uvoľneného pre investície ex ante do sietí NGA by mala vytvoriť rovnováhu medzi zabezpečovaním primeraných stimulov pre investície zo strany podnikov na jednej strane (vrátane dostatočne vysokej miery návratnosti) a podporovaním efektívnosti prerozdelenia, trvalo udržateľnej hospodárskej súťaže a maximálnych výnosov pre spotrebiteľov na strane druhej (vrátane miery návratnosti, ktorá nie je nadmerná). S cieľom zabezpečiť takúto situáciu by NRO, tam kde je to opodstatnené, mali pri výpočte vážených priemerných kapitálových nákladov (WACC) aktuálne realizovanom pri stanovovaní ceny za uvoľnený prístup k medenému vedeniu zahrnúť v priebehu obdobia návratnosti investície určité navýšenie, ktoré by odrážalo investičné riziko. Pre rozdelenie zdrojov príjmov pri výpočte vážených priemerných kapitálových nákladov (WACC) je potrebné vziať do úvahy všetky rozmery investovaného kapitálu vrátane primeraných nákladov na prácu, stavebných nákladov, predpokladaného zvýšenia efektívnosti a konečnú hodnotu aktív v súlade s odôvodnením 20 smernice 2002/19/ES.

NRO by mali urobiť odhad investičného rizika okrem iného tak, že zohľadnia nasledujúce faktory neistoty: i) neistotu súvisiacu s dopytom na maloobchodnej a veľkoobchodnej úrovni; ii) neistotu súvisiacu s nákladmi na zavedenie siete, inžinierske práce a manažérsku realizáciu; iii) neistotu súvisiacu s technologickým pokrokom; iv) neistotu súvisiacu s trhovou dynamikou a vývojom stavu súťaže, ako je napríklad miera hospodárskej súťaže súvisiacej s infraštruktúrou a/alebo káblovou sieťou, a v) makroekonomickú neistotu. Tieto faktory sa v priebehu času môžu meniť, a to najmä vďaka zvyšujúcemu sa dopytu na maloobchodnej a veľkoobchodnej úrovni. Z tohto dôvodu by NRO mali v pravidelných intervaloch preskúmavať situáciu a v priebehu času upravovať hodnotu rizikového bonusu s ohľadom na zmeny vyššie uvedených faktorov.

Kritériá, ako je existencia úspor z rozsahu (najmä ak sa investícia realizuje iba v mestskej oblasti), vysoké podiely na maloobchodnom trhu, kontrola nevyhnutnej infraštruktúry, úspory prevádzkových nákladov, výnosy z predaja nehnuteľností, ako aj privilegovaný prístup na kapitálový a dlhový trh, môžu operátorovi s významným vplyvom na trhu zmierniť riziko investícií do sietí NGA. Tieto hľadiská by mali NRO pri preskúmavaní rizikového bonusu taktiež pravidelne prehodnocovať.

Vyššie uvedené posúdenia sa vzťahujú najmä na investície do prístupových sietí pre domácnosti (FTTH). Na druhej strane však investície do prístupových sietí s vláknom privádzaným do uzla (FTTN), ktoré predstavujú čiastočnú modernizáciu existujúcej prístupovej siete (ako napríklad VDSL), majú za normálnych okolností výrazne nižší rizikový profil ako investície do FTTH siete, a to aspoň v málo obývaných oblastiach. Ide tu najmä o oveľa nižšiu úroveň neistoty v súvislosti s dopytom po šírke pásma, ktoré je potrebné poskytnúť prostredníctvom FTTN/VDSL sietí, a celkové kapitálové požiadavky sú taktiež nižšie. Preto by regulované ceny za veľkoobchodný širokopásmový prístup využívajúce FTTN/VDSL mali zohľadňovať všetky príslušné investičné riziká a tieto riziká by sa nemali pokladať za riziká podobného rozsahu ako riziká súvisiace s prístupovými produktmi na veľkoobchodnej úrovni využívajúcimi FTTH sieť. Pri stanovovaní rizika v súvislosti s veľkoobchodným širokopásmovým prístupom využívajúcim FTTN/VDSL by NRO mali náležite posúdiť tieto faktory a nemali by zo zásady schváliť cenové režimy uvedené v odsekoch 7 a 8 nižšie. NRO by mali verejne konzultovať o svojich metódach, ktorými určujú hodnotu rizikového bonusu.

7.   KRITÉRIÁ NA POSÚDENIE STANOVOVANIA CIEN PRI DLHODOBOM PRÍSTUPE V PRÍPADE OPTICKEJ PRÍSTUPOVEJ SIETE PRE DOMÁCNOSTI (FTTH)

Prístupové ceny upravené pre riziko súvisiace s dlhodobým prístupom sa môžu meniť v závislosti od časového obdobia, na ktoré sa prijímajú záväzky o poskytovaní prístupu. Zmluvy o dlhodobom prístupe budú za nižšiu cenu za prístupové vedenie ako zmluvy o krátkodobom prístupe. Ceny za dlhodobý prístup by mali zohľadňovať iba zníženie rizika pre investora, a preto nemôžu by nižšie ako nákladovo orientovaná cena, ktorá sa už nezvyšuje o rizikový bonus vyjadrujúci systematické investičné riziko. Podľa dlhodobých zmlúv by podniky získali úplnú kontrolu nad fyzickými aktívami, čo by im taktiež umožnilo zapojiť sa do sekundárneho obchodovania. Krátkodobé zmluvy by boli k dispozícii bez dlhodobých záväzkov, teda logicky za vyššie ceny za prístupové vedenie, s prístupovými cenami odrážajúcimi potenciálnu hodnotu súvisiacu s flexibilitou tohto druhu prístupu, ktorú záujemca o prístup využíva.

Stanovovanie cien pri dlhodobom prístupe by však mohol operátor s významným vplyvom na trhu v priebehu času zneužiť na to, aby predával svoje maloobchodné služby za ceny nižšie ako regulované veľkoobchodné ceny (keďže by pri dlhodobej viazanosti účtoval vlastnej odberateľskej vetve nízke ceny), čím by vylúčil z trhu iných účastníkov. Okrem toho alternatívni poskytovatelia s menšou zákazníckou základňou a nejasnými obchodnými vyhliadkami čelia väčšiemu riziku. Nemusia byť schopní zaviazať sa na odber na dlhé obdobie. Môžu byť teda nútení rozvrhnúť svoje investície a kúpiť regulovaný prístup až v neskoršom štádiu.

Z uvedených dôvodov by bolo stanovovanie cien za dlhodobý prístup prijateľné, iba ak by NRO zabezpečili splnenie nasledujúcich podmienok:

| a) | ceny pri dlhodobej viazanosti odrážajú len zníženie rizika pre investora a |
| --- | --- |

a)

ceny pri dlhodobej viazanosti odrážajú len zníženie rizika pre investora a

| b) | v náležitej časovej lehote sa medzi veľkoobchodnými a maloobchodnými cenami zachová dostatočná marža, aby bolo efektívnemu konkurentovi umožnené vstúpiť na odberateľský trh. |
| --- | --- |

b)

v náležitej časovej lehote sa medzi veľkoobchodnými a maloobchodnými cenami zachová dostatočná marža, aby bolo efektívnemu konkurentovi umožnené vstúpiť na odberateľský trh.

8.   KRITÉRIÁ NA POSÚDENIE OBJEMOVÝCH ZLIAV V PRÍPADE OPTICKEJ PRÍSTUPOVEJ SIETE PRE DOMÁCNOSTI (FTTH)

Prístupové ceny upravené pre riziko súvisiace s objemovými zľavami odrážajú skutočnosť, že investičné riziko sa znižuje s celkovým počtom už predaných optických prípojok v danej oblasti. Investičné riziko je úzko späté s počtom optických prípojok, ktoré ostávajú nevyužívané. Čím vyšší pomer využívaných optických prípojok, tým nižšie riziko. Z tohto dôvodu by sa prístupové ceny mohli meniť v závislosti od predaného objemu. Jednotná úroveň zľavy by mala byť povolená, ak sa poskytuje všetkým operátorom, ktorí sa kvalifikujú, a to za jednotnú cenu za vedenie. NRO by mali určiť objem vedení, ktorý by mal byť odkúpený, aby bolo možné poskytnúť takúto objemovú zľavu, pričom je potrebné zohľadniť odhad minimálneho operačného rozsahu potrebného pre záujemcu o prístup, aby bolo možné na trhu efektívne súťažiť, a potrebu zachovať štruktúru trhu s dostatočným počtom oprávnených operátorov na zabezpečenie efektívnej hospodárskej súťaže. Takáto objemová zľava by mala zohľadňovať iba zníženie rizika pre investora, a preto nemôže mať za následok ceny nižšie ako nákladovo orientovaná cena, ktorá sa už nezvyšuje o rizikový bonus vyjadrujúci systematické investičné riziko. Vzhľadom na to, že by sa rizikový bonus mal normálne po celkovom zvýšení maloobchodného a veľkoobchodného dopytu znížiť, mala by sa aj objemová zľava úmerným spôsobom znížiť a mala by sa stať neopodstatnenou, ak maloobchodný a veľkoobchodný dopyt dosahuje vysokú úroveň.

NRO by mali akceptovať objemovú zľavu len vtedy, ak sú splnené nasledujúce podmienky:

| a) | jednotná úroveň objemovej zľavy sa vypočítava na oblasť, ktorej veľkosť vhodným spôsobom určí NRO, pričom zohľadní vnútroštátne okolnosti a architektúru siete a uplatňuje sa rovnocenne pre všetkých záujemcov o prístup v danej oblasti ochotných zakúpiť aspoň také množstvo vedení, ktoré umožňuje poskytnutie zľavy, a |
| --- | --- |

a)

jednotná úroveň objemovej zľavy sa vypočítava na oblasť, ktorej veľkosť vhodným spôsobom určí NRO, pričom zohľadní vnútroštátne okolnosti a architektúru siete a uplatňuje sa rovnocenne pre všetkých záujemcov o prístup v danej oblasti ochotných zakúpiť aspoň také množstvo vedení, ktoré umožňuje poskytnutie zľavy, a

| b) | objemová zľava odráža len zníženie rizika pre investora a |
| --- | --- |

b)

objemová zľava odráža len zníženie rizika pre investora a

| c) | v náležitej časovej lehote sa medzi veľkoobchodnými a maloobchodnými cenami zachová dostatočná marža, aby bolo efektívnemu konkurentovi umožnené vstúpiť na odberateľský trh. |
| --- | --- |

c)

v náležitej časovej lehote sa medzi veľkoobchodnými a maloobchodnými cenami zachová dostatočná marža, aby bolo efektívnemu konkurentovi umožnené vstúpiť na odberateľský trh.

---

PRÍLOHA II

Uplatňovanie zásady rovnocennosti v súvislosti s prístupom do inžinierskej infraštruktúry operátora s významným vplyvom na trhu na účely rozvinutia sietí NGA

1.   ZÁSADA ROVNOCENNOSTI

Prístup k inžinierskej infraštruktúre operátora s významným vplyvom na trhu môže predstavovať dôležitý vstup pri zriaďovaní sietí NGA. Aby boli vytvorené skutočne vyrovnané podmienky medzi vstupujúcimi podnikmi a operátorom s významným vplyvom na trhu, je dôležité, aby sa tento prístup poskytoval striktne rovnocenným spôsobom. NRO by mali vyžadovať od operátora s významným vplyvom na trhu, aby prístup do svojej inžinierskej infraštruktúry poskytoval interným záujemcom o prístup a tretím stranám za rovnakých podmienok. Operátor s významným vplyvom na trhu by predovšetkým mal poskytnúť všetky potrebné informácie týkajúce sa charakteristík infraštruktúry a uplatňovať rovnaké postupy pri objednávaní a poskytovaní služieb prístupu. Referenčné ponuky a dohody o úrovni poskytovaných služieb sú pre správne uplatňovanie zásady rovnocennosti mimoriadne dôležité. Na druhej strane je však tiež dôležité, aby operátor s významným vplyvom na trhu nezneužil žiadne nesymetrické informácie o plánoch rozvinutia patriace tretím záujemcom o prístup, ktorými disponuje, na získanie nenáležitej obchodnej výhody.

2.   INFORMÁCIE O INŽINIERSKEJ INFRAŠTRUKTÚRE A DISTRIBUČNÝCH MIESTACH

Operátor s významným vplyvom na trhu by mal tretím záujemcom o prístup poskytovať rovnaké množstvo informácií o svojej inžinierskej infraštruktúre, aké je k dispozícii na internej úrovni. K týmto informáciám by mala patriť organizácia inžinierskej infraštruktúry, ako aj technické charakteristiky jednotlivých častí, z ktorých sa infraštruktúra skladá. V prípade možnosti by sa mali poskytnúť aj informácie o geografickom uložení týchto častí vrátane káblovodov, stožiarov a iných fyzických aktív (napr. údržbových komôr), ako aj voľná kapacita v káblovodoch. Geografické umiestnenie distribučných miest a zoznam pripojených budov by mali byť tiež sprístupnené.

Operátor s významným vplyvom na trhu by mal konkretizovať všetky zásahové pravidlá a technické podmienky týkajúce sa prístupu a využívania inžinierskej infraštruktúry a distribučných miest, ako aj jednotlivých častí, z ktorých sa infraštruktúra skladá. Rovnaké pravidlá a podmienky by sa mali uplatňovať na tretích záujemcov o prístup, ako aj pre interných záujemcov.

Operátor s významným vplyvom na trhu by mal poskytovať nástroje na zabezpečenie riadneho prístupu k informáciám, ako sú jednoducho prístupné zoznamy, databázy alebo webové portály. Informácie by sa mali pravidelne aktualizovať tak, aby zohľadňovali vývin a rozvoj infraštruktúry a ďalších zhromaždených informácií, najmä pri realizácii projektov zavádzania optickej siete operátorom s významným vplyvom na trhu alebo inými záujemcami o prístup.

3.   OBJEDNÁVANIE A POSKYTOVANIE SLUŽIEB PRÍSTUPU

Operátor s významným vplyvom na trhu by mal zaviesť postupy a nástroje potrebné na zabezpečenie efektívneho prístupu a využívania jeho inžinierskej infraštruktúry a distribučných miest, ako aj jednotlivých častí, z ktorých sa infraštruktúra skladá. Operátor s významným vplyvom na trhu by mal predovšetkým tretím záujemcom o prístup poskytnúť kompletné objednávanie, poskytovanie služieb a systémy riadenia porúch rovnocenné s tými istými službami poskytovanými interným záujemcom o prístup. Mali by sem patriť aj opatrenia na odstránenie preplnenia aktuálne používaných káblovodov.

Žiadosti o informácie v súvislosti s prístupom a využívaním inžinierskej infraštruktúry a distribučných miest, ako aj jednotlivých častí, z ktorých sa infraštruktúra skladá, podané tretími záujemcami o prístup by sa mali spracúvať v rovnakej lehote ako rovnocenné žiadosti podané internými záujemcami o prístup. V súvislosti s postupom riešenia žiadosti by sa mala poskytovať rovnaká miera viditeľnosti a zamietavé odpovede by sa mali objektívne zdôvodniť.

Informačné systémy operátora s významným vplyvom na trhu by mali archivovať spracovanie žiadostí, ktoré by mali byť sprístupnené NRO.

4.   UKAZOVATELE ÚROVNE POSKYTOVANÝCH SLUŽIEB

S cieľom zabezpečiť, aby operátor s významným vplyvom na trhu poskytoval prístup a využívanie inžinierskej infraštruktúry rovnocenným spôsobom, by sa mali vymedziť ukazovatele úrovne poskytovaných služieb a následne vypočítavať pre interných aj tretích záujemcov o prístup. Ukazovatele úrovne poskytovaných služieb by mali merať reaktívnosť operátora s významným vplyvom na trhu pri vykonávaní opatrení potrebných na poskytnutie prístupu k svojej inžinierskej sieti. Cieľová úroveň poskytovaných služieb by sa mala dohodnúť so záujemcami o prístup.

Ukazovatele úrovne poskytovaných služieb by mali zahŕňať lehoty za omeškanie na odpovedanie na žiadosti o informácie o dostupnosti jednotlivých častí infraštruktúry vrátane káblovodov, stožiarov a iných fyzických aktív (napr. šácht) alebo distribučných miest, lehoty za omeškanie na odpovedanie na žiadosti o uskutočniteľnosti využitia jednotlivých častí infraštruktúry, mieru reaktivity pri spracúvaní žiadostí o prístup a využívanie častí infraštruktúry, mieru reaktivity v procesoch riešenia porúch.

Výpočet ukazovateľov úrovne poskytovaných služieb by sa mal uskutočňovať v pravidelných, stanovených intervaloch a následne predkladať tretím záujemcom o prístup. NRO by mali kontrolovať, či je úroveň služieb poskytovaných tretím záujemcom o prístup ekvivalentná s úrovňou služieb poskytovaných operátorom s významným vplyvom na trhu interne. Operátor s významným vplyvom na trhu by sa mal zaviazať, že v prípade nedodržania cieľovej úrovne služieb dohodnutej s tretími záujemcami o prístup im poskytne primeranú kompenzáciu.

5.   REFERENČNÁ PONUKA

Jednotlivé položky potrebné na poskytnutie rovnocenného prístupu k inžinierskej infraštruktúre operátora s významným vplyvom na trhu by mali byť uverejnené v referenčnej ponuke v prípade, že záujemca o prístup podal žiadosť o takúto ponuku. Referenčná ponuka by mala minimálne obsahovať príslušné postupy a nástroje na získanie informácií o inžinierskych aktívach, opisovať podmienky prístupu a využívania jednotlivých častí tvoriacich inžiniersku infraštruktúru, opisovať postupy a nástroje na objednanie prístupu, poskytovanie služieb a manažment riešenia porúch a stanovovať cieľovú úroveň poskytovaných služieb, ako aj postihy pri nedodržaní tejto úrovne poskytovaných služieb. Poskytovanie prístupu interne by sa malo zakladať na rovnakých podmienkach, ako sú podmienky obsiahnuté v referenčnej ponuke pre tretích záujemcov o prístup.

6.   KONTROLA ZO STRANY NRO

NRO by mali zabezpečiť, aby sa zásada rovnocennosti uplatňovala efektívne. Na tento účel by sa mali uistiť, že na žiadosť sa referenčná ponuka na prístup do inžinierskej infraštruktúry tretím záujemcom o prístup poskytuje v náležitej časovej lehote. Navyše by NRO mali zabezpečiť, aby operátor s významným vplyvom na trhu okrem správ o úrovni poskytovaných služieb archivoval všetky doklady potrebné na kontrolu dodržiavania požiadavky na rovnocennosť prístupu. Tieto informácie by NRO mali umožňovať realizáciu pravidelných kontrol, pri ktorých sa overuje, či operátor s významným vplyvom na trhu tretím záujemcom o prístup poskytuje informácie na požadovanej úrovni a či sa správne uplatňujú postupy pri objednávaní a poskytovaní služieb prístupu.

Navyše by NRO mali zabezpečiť dostupnosť zrýchlených ex post konaní na urovnávanie sporov.

7.   NESYMETRICKÉ INFORMÁCIE

Vykonávajúci subjekt ako prvý vie o pláne zavedenia v súvislosti s tretími záujemcami o prístup. Aby sa táto informácia nemohla zneužiť na získanie nenáležitej konkurenčnej výhody, operátor s významným vplyvom na trhu prevádzkujúci inžiniersku infraštruktúru by túto informáciu nemal sprístupňovať svojej odberateľskej maloobchodnej vetve.

NRO by mali minimálne zabezpečiť, aby osoby podieľajúce sa na činnosti maloobchodnej vetvy operátora s významným vplyvom na trhu nemohli pôsobiť v tých štruktúrach operátora s významným vplyvom na trhu, ktoré priamo alebo nepriamo zodpovedajú za riadenie prístupu k inžinierskej infraštruktúre.

---