# Официален вестник L 229/2010

| | ISSN 1830-3617
  doi:10.3000/18303617.L_2010.229.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 229 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5331 август 2010 г. |

ISSN 1830-3617

doi:10.3000/18303617.L_2010.229.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 229

Издание на български език

Законодателство

Година 5331 август 2010 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Правило No 49 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно мерките, които следва да се предприемат срещу емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители от двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, предназначени за употреба в превозни средства, и емисиите на газообразни замърсители от двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ или втечнен нефтен газ, предназначени за употреба в превозни средства | 1 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Правило No 49 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно мерките, които следва да се предприемат срещу емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители от двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, предназначени за употреба в превозни средства, и емисиите на газообразни замърсители от двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ или втечнен нефтен газ, предназначени за употреба в превозни средства

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

АКТОВЕ, ПРИЕТИ ОТ ОРГАНИТЕ, СЪЗДАДЕНИ С МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 31.8.2010 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 229/1

---

Само оригиналните текстове на ИКЕ на ООН имат правно действие съгласно международното публично право. Статутът и датата на влизане в сила на настоящото правило следва да бъдат проверени в последната версия на документа на ИКЕ на ООН за статута — TRANS/WP.29/343/, който е на разположение на електронен адрес: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Правило No 49 на Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) — Единни предписания относно мерките, които следва да се предприемат срещу емисиите на газообразни замърсители и прахови замърсители от двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване, предназначени за употреба в превозни средства, и емисиите на газообразни замърсители от двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ или втечнен нефтен газ, предназначени за употреба в превозни средства

Изменения на Правило No 49, публикувано в ОВ L 103, 12.4.2008 г.

Включващи:

Допълнение 1 към серия от изменения 05 — дата на влизане в сила: 17 март 2010 г.

Допълнение 2 към серия от изменения 05 — дата на влизане в сила: 19 август 2010 г.

Поправка 1 на притурка 2 — дата на влизане в сила: 19 август 2010 г.

Изменения на списъка на съдържанието

Заглавието на приложение 4Б се изменя и гласи, както следва:

„Процедура на изпитване на двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване и двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ), включваща световното хармонизирано сертифициране за тежък работен режим (WHDC, Световен технически регламент (gtr) No 4)“

Заглавието на приложение 9Б се изменя и гласи, както следва:

„Технически изисквания за системи за бордова диагностика (СБД)“

Създава се ново приложение 9В:

| „Приложение 9В — | Технически изисквания за системи за бордова диагностика (СБД)
  Допълнение 1 — Група уреди за следене“ |
| --- | --- |

„Приложение 9В —

Технически изисквания за системи за бордова диагностика (СБД)

Допълнение 1 — Група уреди за следене“

Създава се ново приложение 10:

„Приложение 10 — Технически изисквания за емисиите извън рамките на цикъла“

Изменения на приложенията

Съществуващото приложение 4Б се заменя с ново приложение 4Б:

ПРИЛОЖЕНИЕ 4Б

Процедура на изпитване на двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване и двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ), включваща световното хармонизирано сертифициране за тежък работен режим (WHDC, Световен технически регламент (gtr) No 4)

1.   ПРИЛОЖЕНИЕ:

Към момента това приложение не се прилага за целите на одобрението на типа съгласно настоящото правило. Ще се прилага в бъдеще.

2.   Запазено (1)

3.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ, ОЗНАЧЕНИЯ И СЪКРАЩЕНИЯ

3.1.   Определения

За целта на настоящото правило,

3.1.1.   „Непрекъснато регенериране“ означава регенерационният процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който се извършва или постоянно, или поне веднъж за едно WHTC изпитване (изпитване по световния хармонизиран преходен цикъл) на пускане на загрял двигател. Такъв регенерационен процес няма да изисква специална процедура на изпитване.

3.1.2.   „Времезакъснение“ означава времето между промяната на компонента, който се измерва в контролната точка, и реакция на системата — 10 % от крайното показание (t10), като сондата за взимане на проби се определя като контролна точка. За газообразните компоненти това е времето за преминаване на измервания компонент от сонда за взимане на проби до детектора.

3.1.3.   „deNOx система“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана да намали емисиите на азотни окиси (NOx) (напр. пасивни и активни NOx-катализатори, NOx-адсорбери и системи за селективна каталитична редукция (SCR).

3.1.4.   „Дизелов двигател“ означава двигател, който работи на принципа на самовъзпламеняване чрез сгъстяване.

3.1.5.   „Дрейф“ означава разликата между показанията на измерителния уред при нулево или максимално натоварване преди и след измерването на емисиите.

3.1.6.   „Семейство двигатели“ означава групиране на двигатели от производителя, които поради своята конструкция, както е определено в точка 5.2 от настоящото приложение, имат сходни емисионни характеристики; всички членове на семейството трябва да отговарят на приложимите гранични стойности за емисиите.

3.1.7.   „Система на двигател“ означава двигателя, системата за контрол на емисии и комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между модула за управление на системата на двигателя и всякo силово предаване или модул за управление на превозното средство.

3.1.8.   „Тип двигател“ означава категория двигатели, които не се различават съществено по отношение на основните характеристики на двигателя.

3.1.9.   „Система за последваща обработка на отработили газове“ означава катализатор (окисляващ или 3-пътeн), филтър за прахови частици, deNOx система, комбиниран филтър за deNOx-частици, или всякакво друго устройство за намаляване на емисии, което е инсталирано след двигателя. Това определение не включва рециркулацията на отработили газове (EGR), която се счита за неразделна част на двигателя.

3.1.10.   „Метод на разреждане на целия поток“ означава процеса на смесване на общия поток обработили газове с разредител преди отделянето за анализ на част от разредените отработили газове.

3.1.11.   „Газообразни замърсители“ означава въглероден окис, въглеводороди и/или неметановите въглеводороди (с предполагаемо съотношение от CH1,85 за дизелови двигатели, CH2,525 за ВНГ и CH2,93 за ПГ, и предполагаемата молекула CH3O0,5 (за дизелови двигатели, зареждани с етанол), метан (с предполагаемо съотношение от CH4 за ПГ) и азотни окиси, изразени като еквивалентни на азотен двуокис (NO2).

3.1.12.   „Висока честота на въртене (n
  hi)“ означава най-високата честота на въртене, при която се постига 70 % от заявената максимална мощност.

3.1.13.   „Ниска честота на въртене (n
  lo)“ означава най-ниската честота на въртене, при която се постига 55 % от заявената максимална мощност.

3.1.14.   „Максимална мощност (Pmax)“ означава максималната мощност в kW, както е заявена от производителя.

3.1.15.   „Максимален въртящ момент“ означава честотата на въртене, при която двигателят развива максимален въртящ момент, както е указано от производителя.

3.1.16.   „Нормиран въртящ момент“ означава въртящ момент в проценти, нормиран спрямо възможния максимален въртящ момент при дадена честота на въртене.

3.1.17.   „Задание от оператора“ означава команда на оператора за регулиране на мощността на двигателя. Операторът може да бъде лице (т.е. ръчно регулиране) или регулатор (т.е. автоматично регулиране), който изпраща по механичен или електронен път команда, задаваща определена мощност на двигателя. Тази команда може да идва от задействане на педала на газта или съответен сигнал, на лоста за ръчна газ или съответен сигнал, на лоста за подаване на гориво или съответен сигнал, на лоста за превключване на предавките или съответен сигнал, задаване на стойност на регулатора на оборотите или съответен сигнал.

3.1.18.   „Базов двигател“ означава двигател, избран измежду семейство двигатели, така че емисионните му характеристики да са представителни за това семейство двигатели.

3.1.19.   „Устройство за последваща обработка на прахови частици“ означава система за последваща обработка на отработили газове, проектирана за намаляване емисиите от прахови замърсители (PM) чрез механично, аеродинамично, дифузно или инерционно отделяне.

3.1.20.   „Метод на разреждане на част от потока“ означава процесът на отделяне на част от общия поток обработили газове и последващото ѝ смесване с подходящо количество разредител преди филтъра за вземане на проба от прахови частици.

3.1.21.   „Прахови частици (ПЧ)“ означава всеки материал, уловен върху определена филтрираща среда след разреждане на отработил газ с чист филтриран въздух, така че температурата му да е между 315 K (42° C) и 325 K (52° C), когато е измерена в точка непосредствено след филтъра; това е преди всичко въглерод, въглеводороди с кондензирани ядра и сулфати и вода.

3.1.22.   „Периодично регенериране“ означава регенерационният процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който настъпва периодично при по-малко от 100 часа нормална работа на двигателя. По време на цикли, в които има регенериране, емисионните норми могат да бъдат превишени.

3.1.23.   „Изпитвателен цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях“ означава изпитвателен цикъл с поредица от стабилни режими на изпитване на двигателя при определени честота на въртене и въртящ момент за всеки режим и с определени линейни преходи между тези режими (световен хармонизиран стационарен цикъл — WHSC).

3.1.24.   „Номинална честота на въртене“ означава максималната честота на въртене при пълно натоварване, която е допускана от регулатора и е указана от производителя, или, ако такъв регулатор не е налице, честотата на въртене, при която се достига максимална мощност на двигателя, както е указано от производителя в документите за продажба и поддръжка.

3.1.25.   „Време на реагиране“ означава разликата във времето между промяна на компонента, който се измерва в контролната точка, и реакция на системата от 90 % от крайното показание (t90), като пробната сонда се определя като контролната точка, при което промяната на измервания компонент е поне 60 % от пълната скала и се извършва за по-малко от 0,1 секунда. Времето на реагиране на системата се състои от времезакъснението към системата и времето за нарастване на системата.

3.1.26.   „Време на нарастване“ означава разликата във времето между 10 % и 90 % реакция на крайното показание (t90 – t
  10).

3.1.27.   „Калибровъчна реакция“ се определя като средната реакция при работа с еталонен газ по време на интервал от 30 секунди.

3.1.28.   „Специфични емисии“ означава масите на емисиите, изразени в g/kWh.

3.1.29.   „Изпитвателен цикъл“ означава поредица от изпитвателни точки, всяка от която има определена честота на въртене и въртящ момент, които се следват от двигателя при устойчиво състояние (WHSC изпитване), или от преходни работни условия (WHTC).

3.1.30.   „Време за преобразуване“ означава времето между промяната на измервания компонент в контролната точка и реакцията на системата от 50 % от крайното показание (t
  50), като пробната сонда се определя като контролна точка. Времето за преобразуване се използва за изравняване на сигнала на различни измервателни уреди.

3.1.31.   „Преходен изпитвателен цикъл“ означава изпитвателен цикъл с редица стандартизирани стойности на въртене и въртящия момент, които се пременят относително бързо във времето (WHTC).

3.1.32.   „Срок на експлоатация“ означава съответното изминато разстояние и/или период от време, в рамките на които трябва да се обезпечи спазването на съответните гранични стойности на газообразните емисии и емисиите на прахови частици.

3.1.33.   „Нулева реакция“ означава средната реакция при работа с нулев газ по време на интервал от 30 секунди.

Image

3.2.   Общи означения:

| Означение | Мерна единица | Термин |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | — | Наклон на регресията |
| a
  0 | — | Пресечна точка на регресията с оста y |
| A/F
  st | — | Стехиометрично отношение въздух-гориво |
| c | ppm/vol. % | Концентрация |
| c
  d | ppm/vol. % | Концентрация на суха база |
| c
  w | ppm/vol. % | Концентрация на влажна база |
| c
  b | ppm/vol. % | Фонова концентрация |
| C
  d | — | Коефициент на нагнетяването |
| c
  gas | ppm/vol. % | Концентрация на газовите компоненти |
| d | m | Диаметър |
| d
  V | m | Входен диаметър на тръба на Вентури |
| D
  0 | m3/s | Отчет за калибрирането на PDP |
| D | — | Коефициент на разреждането |
| Δt | s | Интервал от време |
| e
  gas | g/kWh | Специфични емисии на газообразни компоненти |
| e
  PM | g/kWh | Специфични емисии на прахови частици |
| e
  r | g/kWh | Специфични емисии по време на регенериране |
| e
  w | g/kWh | Претеглени специфични емисии |
| E
  CO2 | (%) | Намаляващ показанията ефект на CO2 в NOx анализатор |
| E
  E | (%) | Ефективност с етан |
| E
  H2O | (%) | Намаляващ показанията ефект на водата в NOx анализатор |
| E
  M | (%) | Ефективност с метан |
| E
  NOx | (%) | Ефективност на NOx конвертор |
| f | Hz | Честота на взимане проби |
| f
  a | — | Атмосферен коефициент на лабораторията |
| F
  s | — | Стехиометричен коефициент |
| H
  a | g/kg | Абсолютна влажност нa входящия въздух |
| H
  d | g/kg | Абсолютна влажност нa разтворителя |
| i | — | Индекс, обозначаващ моментно измерване (напр. 1 Hz) |
| k
  c | — | Специфичен коефициент за въглерод |
| k
  f,d | m3/kg гориво | Допълнителен обем от горенето на сухи отработили газове |
| k
  f,w | m3/kg гориво | Допълнителен обем от горенето на влажни отработили газове |
| k
  h,D | — | Корекционен коефициент зa влажността на NOx при двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване |
| k
  h,G | — | Корекционен коефициент зa влажността на NOx при двигатели с принудително запалване |
| k
  r,u | — | Коефициент за корекция нагоре при регенерация |
| k
  r,d | — | Коефициент за корекция надолу при регенерация |
| k
  w,a | — | Корекционен коефициент зa входящия въздух от суха към влажна база |
| k
  w,d | — | Корекционен коефициент зa разредителя от суха към влажна база |
| k
  w,e | — | Корекционен коефициент зa разредените отработили газове от суха към влажна база |
| k
  w,r | — | Корекционен коефициент зa неразредените отработили газове от суха към влажна база |
| K
  V | — | Калибрираща функция на CFV |
| λ | — | Коефициент на излишък на въздух |
| m
  b | mg | Маса на събраната проба прахови частици от разредителя |
| m
  d | kg | Маса на пробата разредител, преминала през филтрите за вземане на проби от прахови частици |
| m
  ed | kg | Обща маса разредени отработили газове за изпитвателния цикъл |
| m
  edf | kg | Маса на еквивалентните разредени отработили газове за изпитвателния цикъл |
| m
  ew | kg | Обща маса отработили газове за изпитвателния цикъл |
| m
  f | mg | Маса нa пробата нa събраните прахови частици |
| m
  f,d | mg | Маса нa пробата нa частиците в събрания въздух за разреждане |
| m
  gas | g | Маса на газообразните емисии за изпитвателния цикъл |
| m
  f | mg | Маса на филтъра за вземане на проби от прахови частици |
| m
  p | mg | Маса на събраната проба от прахови частици |
| m
  PM | g | Маса на емисиите на прахови частици за изпитвателния цикъл |
| m
  se | kg | Маса на пробата на отработилите газове за изпитвателния цикъл |
| m
  sed | kg | Маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане |
| m
  sep | kg | Маса на разредените отработили газове, преминаващ през филтрите за събиране на прахови частици |
| m
  ssd | kg | Маса на вторичния разредител |
| M | Nm | Въртящ момент |
| M
  a | g/mol | Моларна маса на входящия въздух |
| M
  d | g/mol | Моларна маса на разредителя |
| M
  e | g/mol | Моларна маса на отработилите газове |
| M
  f | Nm | Въртящ момент, използван от спомагателните съоръжения/съоръженията, които допълнително се монтират |
| M
  gas | g/mol | Моларна маса на газообразни компоненти |
| M
  r | Nm | Въртящ момент, използван от спомагателните съоръжения/съоръженията, които се демонтират |
| n | — | Брой на измерванията |
| nr | — | Брой на измерванията с регенериране |
| n | мин.–1 | Честота на въртене |
| n
  hi | мин.–1 | Висока честота на въртене |
| n
  lo | мин.–1 | Ниска честота на въртене |
| n
  pref | мин.–1 | Предпочитана честота на въртене |
| n
  p | r/s | Честота на въртене на PDP |
| p
  a | kPa | Налягане на наситените пари във входящия в двигателя въздух |
| p
  b | kPa | Общо атмосферно налягане |
| p
  d | kPa | Налягане на наситените пари в разредителя |
| P
  f | kW | Мощност, използвана от спомагателните съоръжения/съоръженията, които допълнително се монтират |
| p
  p | kPa | Абсолютно атмосферно налягане |
| p
  r | kPa | е налягането на водните пари след охладителя; |
| p
  s | kPa | Атмосферно налягане на сухия въздух |
| P | kW | Мощност |
| P
  r | kW | Мощност, използвана от спомагателните съоръжения/съоръженията, които се демонтират |
| q

  mad | kg/s | Масов дебит на входящ въздух на суха база |
| q

  maw | kg/s | Масов дебит на входящ въздух на влажна база |
| q

  mCe | kg/s | Масов дебит на въглеродния компонент в неразредените отработили газове |
| q

  mCf | kg/s | Масов дебит на въглеродния компонент към двигателя |
| q

  mCp | kg/s | Масов дебит на въглеродния компонент в системата за разреждане на част от потока |
| q

  mdew | kg/s | Масов дебит на разредените отработилите газове на влажна база |
| q

  mdw | kg/s | Масов дебит на разредителя на влажна база |
| q

  mew | kg/s | Еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове на влажна база |
| q

  mew | kg/s | Масов дебит на отработилите газове на влажна база |
| q

  mex | kg/s | Масов дебит на пробата, извлечена от тунела за разреждане |
| q

  mf | kg/s | Масов дебит на горивото |
| q

  mp | kg/s | Проба от потока на отработилия газ в системата за разреждане на част от потока |
| q

  vCVS | m3/s | Обемен дебит на CVS |
| q

  vt | dm3/min | Дебит в системата за анализ на отработилите газове |
| qvt | cm3/min | Дебит на индикаторен газ |
| r2 | — | Коефициент на определянето |
| r
  d | — | Коефициент на разреждане |
| r
  D | — | Отношение на диаметри на дозвукова тръба на Вентури |
| r
  h | — | Коефициент на реагиране на въглеводородите на пламъчно-йонизационния детектор |
| r
  m | — | Коефициент на реагиране на метанолите на пламъчно-йонизационния детектор |
| r
  p | — | Отношение на налягане на дозвукова тръба на Вентури |
| r
  s | — | Средна честота на вземане на проба |
| ρ | kg/m3 | Плътност |
| ρ
  e | kg/m3 | Плътност на отработилите газове |
| σ | — | Стандартно отклонение |
| s | | Стандартно отклонение |
| T | K | Абсолютна температура |
| T
  a | K | Абсолютна температура на входящия въздух |
| t | s | Време |
| t
  10 | s | Време между стъпаловидното въвеждане и 10 % от крайното показание |
| t
  50 | s | Време между стъпаловидното въвеждане и 50 % от крайното показание |
| t
  90 | s | Време между стъпаловидното въвеждане и 90 % от крайното показание |
| u | — | Съотношение между плътностите (или моларните маси) на газовите компоненти и отработилите газове, разделено на 1 000 |
| u | — | Съотношение между плътностите на газовия компонент и отработилите газове |
| V
  0 | m3/r | Газов обем на PDP, изпомпван за оборот |
| V
  s | dm3 | Обем на системата на анализатора |
| W
  act | kWh | Действителна работа при изпитвателния цикъл |
| W
  ref | kWh | Еталонна работа при изпитвателния цикъл |
| X
  0 | m3/r | Калибрираща функция на PDP |

Означение

Мерна единица

Термин

a
  1

—

Наклон на регресията

a
  0

—

Пресечна точка на регресията с оста y

A/F
  st

—

Стехиометрично отношение въздух-гориво

c

ppm/vol. %

Концентрация

c
  d

ppm/vol. %

Концентрация на суха база

c
  w

ppm/vol. %

Концентрация на влажна база

c
  b

ppm/vol. %

Фонова концентрация

C
  d

—

Коефициент на нагнетяването

c
  gas

ppm/vol. %

Концентрация на газовите компоненти

d

m

Диаметър

d
  V

m

Входен диаметър на тръба на Вентури

D
  0

m3/s

Отчет за калибрирането на PDP

D

—

Коефициент на разреждането

Δt

s

Интервал от време

e
  gas

g/kWh

Специфични емисии на газообразни компоненти

e
  PM

g/kWh

Специфични емисии на прахови частици

e
  r

g/kWh

Специфични емисии по време на регенериране

e
  w

g/kWh

Претеглени специфични емисии

E
  CO2

(%)

Намаляващ показанията ефект на CO2 в NOx анализатор

E
  E

(%)

Ефективност с етан

E
  H2O

(%)

Намаляващ показанията ефект на водата в NOx анализатор

E
  M

(%)

Ефективност с метан

E
  NOx

(%)

Ефективност на NOx конвертор

f

Hz

Честота на взимане проби

f
  a

—

Атмосферен коефициент на лабораторията

F
  s

—

Стехиометричен коефициент

H
  a

g/kg

Абсолютна влажност нa входящия въздух

H
  d

g/kg

Абсолютна влажност нa разтворителя

i

—

Индекс, обозначаващ моментно измерване (напр. 1 Hz)

k
  c

—

Специфичен коефициент за въглерод

k
  f,d

m3/kg гориво

Допълнителен обем от горенето на сухи отработили газове

k
  f,w

m3/kg гориво

Допълнителен обем от горенето на влажни отработили газове

k
  h,D

—

Корекционен коефициент зa влажността на NOx при двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

k
  h,G

—

Корекционен коефициент зa влажността на NOx при двигатели с принудително запалване

k
  r,u

—

Коефициент за корекция нагоре при регенерация

k
  r,d

—

Коефициент за корекция надолу при регенерация

k
  w,a

—

Корекционен коефициент зa входящия въздух от суха към влажна база

k
  w,d

—

Корекционен коефициент зa разредителя от суха към влажна база

k
  w,e

—

Корекционен коефициент зa разредените отработили газове от суха към влажна база

k
  w,r

—

Корекционен коефициент зa неразредените отработили газове от суха към влажна база

K
  V

—

Калибрираща функция на CFV

λ

—

Коефициент на излишък на въздух

m
  b

mg

Маса на събраната проба прахови частици от разредителя

m
  d

kg

Маса на пробата разредител, преминала през филтрите за вземане на проби от прахови частици

m
  ed

kg

Обща маса разредени отработили газове за изпитвателния цикъл

m
  edf

kg

Маса на еквивалентните разредени отработили газове за изпитвателния цикъл

m
  ew

kg

Обща маса отработили газове за изпитвателния цикъл

m
  f

mg

Маса нa пробата нa събраните прахови частици

m
  f,d

mg

Маса нa пробата нa частиците в събрания въздух за разреждане

m
  gas

g

Маса на газообразните емисии за изпитвателния цикъл

m
  f

mg

Маса на филтъра за вземане на проби от прахови частици

m
  p

mg

Маса на събраната проба от прахови частици

m
  PM

g

Маса на емисиите на прахови частици за изпитвателния цикъл

m
  se

kg

Маса на пробата на отработилите газове за изпитвателния цикъл

m
  sed

kg

Маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане

m
  sep

kg

Маса на разредените отработили газове, преминаващ през филтрите за събиране на прахови частици

m
  ssd

kg

Маса на вторичния разредител

M

Nm

Въртящ момент

M
  a

g/mol

Моларна маса на входящия въздух

M
  d

g/mol

Моларна маса на разредителя

M
  e

g/mol

Моларна маса на отработилите газове

M
  f

Nm

Въртящ момент, използван от спомагателните съоръжения/съоръженията, които допълнително се монтират

M
  gas

g/mol

Моларна маса на газообразни компоненти

M
  r

Nm

Въртящ момент, използван от спомагателните съоръжения/съоръженията, които се демонтират

n

—

Брой на измерванията

nr

—

Брой на измерванията с регенериране

n

мин.–1

Честота на въртене

n
  hi

мин.–1

Висока честота на въртене

n
  lo

мин.–1

Ниска честота на въртене

n
  pref

мин.–1

Предпочитана честота на въртене

n
  p

r/s

Честота на въртене на PDP

p
  a

kPa

Налягане на наситените пари във входящия в двигателя въздух

p
  b

kPa

Общо атмосферно налягане

p
  d

kPa

Налягане на наситените пари в разредителя

P
  f

kW

Мощност, използвана от спомагателните съоръжения/съоръженията, които допълнително се монтират

p
  p

kPa

Абсолютно атмосферно налягане

p
  r

kPa

е налягането на водните пари след охладителя;

p
  s

kPa

Атмосферно налягане на сухия въздух

P

kW

Мощност

P
  r

kW

Мощност, използвана от спомагателните съоръжения/съоръженията, които се демонтират

q

  mad

kg/s

Масов дебит на входящ въздух на суха база

q

  maw

kg/s

Масов дебит на входящ въздух на влажна база

q

  mCe

kg/s

Масов дебит на въглеродния компонент в неразредените отработили газове

q

  mCf

kg/s

Масов дебит на въглеродния компонент към двигателя

q

  mCp

kg/s

Масов дебит на въглеродния компонент в системата за разреждане на част от потока

q

  mdew

kg/s

Масов дебит на разредените отработилите газове на влажна база

q

  mdw

kg/s

Масов дебит на разредителя на влажна база

q

  mew

kg/s

Еквивалентен масов дебит на разредените отработили газове на влажна база

q

  mew

kg/s

Масов дебит на отработилите газове на влажна база

q

  mex

kg/s

Масов дебит на пробата, извлечена от тунела за разреждане

q

  mf

kg/s

Масов дебит на горивото

q

  mp

kg/s

Проба от потока на отработилия газ в системата за разреждане на част от потока

q

  vCVS

m3/s

Обемен дебит на CVS

q

  vt

dm3/min

Дебит в системата за анализ на отработилите газове

qvt

cm3/min

Дебит на индикаторен газ

r2

—

Коефициент на определянето

r
  d

—

Коефициент на разреждане

r
  D

—

Отношение на диаметри на дозвукова тръба на Вентури

r
  h

—

Коефициент на реагиране на въглеводородите на пламъчно-йонизационния детектор

r
  m

—

Коефициент на реагиране на метанолите на пламъчно-йонизационния детектор

r
  p

—

Отношение на налягане на дозвукова тръба на Вентури

r
  s

—

Средна честота на вземане на проба

ρ

kg/m3

Плътност

ρ
  e

kg/m3

Плътност на отработилите газове

σ

—

Стандартно отклонение

s

Стандартно отклонение

T

K

Абсолютна температура

T
  a

K

Абсолютна температура на входящия въздух

t

s

Време

t
  10

s

Време между стъпаловидното въвеждане и 10 % от крайното показание

t
  50

s

Време между стъпаловидното въвеждане и 50 % от крайното показание

t
  90

s

Време между стъпаловидното въвеждане и 90 % от крайното показание

u

—

Съотношение между плътностите (или моларните маси) на газовите компоненти и отработилите газове, разделено на 1 000

u

—

Съотношение между плътностите на газовия компонент и отработилите газове

V
  0

m3/r

Газов обем на PDP, изпомпван за оборот

V
  s

dm3

Обем на системата на анализатора

W
  act

kWh

Действителна работа при изпитвателния цикъл

W
  ref

kWh

Еталонна работа при изпитвателния цикъл

X
  0

m3/r

Калибрираща функция на PDP

3.3.   Означения и съкращения за състав на горивото

| w
  ALF | водородно съдържание на гориво, % маса |
| --- | --- |
| w
  BET | въглеродно съдържание на гориво, % маса |
| w
  GAM | сярно съдържание на гориво, % маса |
| w
  DEL | азотно съдържание на гориво, % маса |
| w
  EPS | кислородно съдържание на гориво, % маса |
| α | моларно водородно съотношение (H/C) |
| γ | моларно серно съотношение (S/C) |
| δ | моларно азотно съотношение (N/C) |
| ε | моларно кислородно съотношение (O/C) |

w
  ALF

водородно съдържание на гориво, % маса

w
  BET

въглеродно съдържание на гориво, % маса

w
  GAM

сярно съдържание на гориво, % маса

w
  DEL

азотно съдържание на гориво, % маса

w
  EPS

кислородно съдържание на гориво, % маса

α

моларно водородно съотношение (H/C)

γ

моларно серно съотношение (S/C)

δ

моларно азотно съотношение (N/C)

ε

моларно кислородно съотношение (O/C)

по отношение на гориво CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Означения и съкращения за химични компоненти

| C1 | Въглеводороди, изразени в еквивалент С единица |
| --- | --- |
| CH4 | Метан |
| C2H6 | Етан |
| C3H8 | Пропан |
| CO | Въглероден окис |
| CO2 | Въглероден двуокис |
| DOP | Диоктилфталат |
| HC | Въглеводороди |
| H2O | Вода |
| NMHC | Неметанови въглеводороди |
| NOx | Азотни окиси |
| NO | Азотен окис |
| NO2 | Азотен двуокис |
| PM | Прахови частици |

C1

Въглеводороди, изразени в еквивалент С единица

CH4

Метан

C2H6

Етан

C3H8

Пропан

CO

Въглероден окис

CO2

Въглероден двуокис

DOP

Диоктилфталат

HC

Въглеводороди

H2O

Вода

NMHC

Неметанови въглеводороди

NOx

Азотни окиси

NO

Азотен окис

NO2

Азотен двуокис

PM

Прахови частици

3.5.   Съкращения

| CFV | Тръба на Вентури с критичен поток |
| --- | --- |
| CLD | Хемилуминесцентен детектор |
| CVS | Проби с постоянен обем |
| deNOx | Система за последваща обработка на NOx |
| EGR | Рециркулация на отработилите газове |
| FID | Пламъчно-йонизационен детектор |
| GC | Газови хроматографи |
| HCLD | Загряван хемилуминесцентен детектор |
| HFID | Загряван пламъчно-йонизационен детектор |
| LPG | Втечнен нефтен газ |
| NDIR | Недисперсен инфрачервен анализатор |
| NG | Природен газ |
| NMC | Сепаратор за неметанови фракции |
| PDP | Обемна помпа |
| % FS | Процент от пълната скала |
| PFS | Система за разреждане на част от потока |
| SSV | Дозвукова тръба на Вентури |
| VGT | Турбина с променлива геометрия |

CFV

Тръба на Вентури с критичен поток

CLD

Хемилуминесцентен детектор

CVS

Проби с постоянен обем

deNOx

Система за последваща обработка на NOx

EGR

Рециркулация на отработилите газове

FID

Пламъчно-йонизационен детектор

GC

Газови хроматографи

HCLD

Загряван хемилуминесцентен детектор

HFID

Загряван пламъчно-йонизационен детектор

LPG

Втечнен нефтен газ

NDIR

Недисперсен инфрачервен анализатор

NG

Природен газ

NMC

Сепаратор за неметанови фракции

PDP

Обемна помпа

% FS

Процент от пълната скала

PFS

Система за разреждане на част от потока

SSV

Дозвукова тръба на Вентури

VGT

Турбина с променлива геометрия

4.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ

Системата на двигателя трябва да е проектирана, конструирана и сглобена по такъв начин, че двигателят при нормални условия на употреба да отговаря на разпоредбите на настоящото приложение по време на срока на експлоатация според определенията на настоящото правило, включително когато е монтирана на превозното средство.

5.   ИЗИСКВАНИЯ КЪМ РАБОТНИТЕ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА СИСТЕМАТА

5.1.   Емисии от газообразни и прахови замърсители от двигателя

Емисиите от газообразни и прахови замърсители от двигателя се определят по време на WHTC и WHSC изпитвателни цикли, както е описано в точка 7. Системите за измерване трябва да отговарят на изискванията за линеарност от точка 9.2 и спецификациите от точка 9.3 (измерване на газообразни емисии), точка 9.4 (измерване на прахови частици) и в допълнение 3 към настоящото приложение.

Органът за одобрение на типа може да одобри други системи или анализатори, ако се установи, че те дават еквивалентни резултати в съответствие с точка 5.1.1.

5.1.1.   Еквивалентност

Определянето на еквивалентността на системата се основава на изследването на съпоставимостта между 7 (или повече) двойки проби на разглежданата система и една от еталонните системи от настоящото приложение.

„Резултатите“ означава претеглената стойност на емисиите за конкретен цикъл. Изпитванията за съпоставимост се извършват в една и съща лаборатория, изпитвателна камера и с един и същи двигател, и е желателно да протичат едновременно. Еквивалентността на усреднените стойности на пробна двойка двигатели се определя чрез статистиката на F-изпитване и t-изпитване, както е посочено в допълнение 4, точка А.4.3, получена при условията за лабораторна изпитвателна камера и двигател, описани по-горе. Резултатите извън средните се определят в съответствие с ISO 5725 и се изключват от базата данни. Системите, които ще се използват за изпитването за съпоставяне, подлежат на одобряване от органа за одобрение на типа.

5.2.   Семейство двигатели

5.2.1.   Общи положения

Семейство двигатели се определя чрез параметрите на основния дизайн. Те трябва да са общи за всички двигатели от семейството. Производителят на двигателя може да реши кои двигатели съставляват едно семейство, стига критериите за принадлежност, изброени в точка 5.2.3, да са спазени. Семейството двигатели се одобрява от органа за одобрение на типа. Производителят предоставя на органа за одобрение на типа необходимата информация относно нивата на емисиите на двигателите от семейството двигатели.

5.2.2.   Специални случаи

В някои случаи е възможно взаимодействие на параметрите. Тези обстоятелства трябва също така да бъдат взети под внимание, за да се гарантира, че единствено двигателите, притежаващи сходни характеристики по отношение на емисиите от отработили газове, са включени в определено семейство двигатели. Тези случаи се идентифицират от производителя и се съобщават на органа за одобрение на типа. Впоследствие това трябва да се вземе предвид като критерий при създаването на ново семейство двигатели.

В случай на устройства или особености, които не са изброени в точка 5.2.3 и които силно влияят на нивото на емисии, производителят идентифицира това оборудване на основата на добрата инженерна практика и уведомява за него органа за одобрение на типа. Впоследствие това трябва да се вземе предвид като критерий при създаването на ново семейство двигатели.

В допълнение към параметрите, изброени в точка 5.2.3, производителят може да въведе допълнителни критерии, които правят възможно определянето на семейства с по-ограничен размер. Не е необходимо тези параметри да са параметрите, които имат влияние върху нивото на емисиите.

5.2.3.   Параметри, определящи семейство двигатели

5.2.3.1.   Цикъл на горене:

| а) | двутактов цикъл; |
| --- | --- |

а)

двутактов цикъл;

| б) | четиритактов цикъл; |
| --- | --- |

б)

четиритактов цикъл;

| в) | роторен двигател; |
| --- | --- |

в)

роторен двигател;

| г) | други. |
| --- | --- |

г)

други.

5.2.3.2.   Конфигурация на цилиндровия блок

5.2.3.2.1.   Разположение на цилиндрите в блока

| а) | V |
| --- | --- |

а)

V

| б) | в линия; |
| --- | --- |

б)

в линия;

| в) | радиално; |
| --- | --- |

в)

радиално;

| г) | други (F, W и др.). |
| --- | --- |

г)

други (F, W и др.).

5.2.3.2.2.   Относително местоположение на цилиндрите

Двигатели с еднакъв блок могат да принадлежат към едно и също семейство, стига разстоянието между осите на цилиндрите да е еднакво.

5.2.3.3.   Основно охладително средство

| а) | въздух; |
| --- | --- |

а)

въздух;

| б) | вода; |
| --- | --- |

б)

вода;

| в) | масло. |
| --- | --- |

в)

масло.

5.2.3.4.   Работен обем на отделния цилиндър

5.2.3.4.1.   Двигател с работен обем за един цилиндър ≥ 0,75 dm3

За да се смята, че двигатели с работен обем за един цилиндър ≥ 0,75 dm3 принадлежат на едно и също семейство двигатели, амплитудата на работните обеми на индивидуалните цилиндри не трябва да превишава 15 % от най-големия работен обем на отделен цилиндър в семейството.

5.2.3.4.2.   Двигател с работен обем за един цилиндър < 0,75 dm3

За да се смята, че двигатели с работен обем за един цилиндър < 0,75 dm3 принадлежат на едно и също семейство двигатели, амплитудата на работните обеми на индивидуалните цилиндри не трябва да превишава 30 % от най-големия работен обем на отделен цилиндър в семейството.

5.2.3.4.3.   Двигател с други гранични стойности на работен обем на цилиндрите

С одобрението на органа за одобрение на типа двигатели с обем на индивидуалните цилиндри, който надхвърля пределните стойности, определени в точки 5.2.3.4.1 и 5.2.3.4.2, могат да се считат за принадлежащи към едно и също семейство. Това одобрение трябва да се основава на технически елементи (изчисления, симулации, опитни резултати), които показват, че превишаването на пределните стойности няма значително влияние върху емисиите на отработили газове.

5.2.3.5.   Метод на всмукване на въздух:

| а) | естествено всмукване; |
| --- | --- |

а)

естествено всмукване;

| б) | под налягане (с компресор); |
| --- | --- |

б)

под налягане (с компресор);

| в) | под налягане с охладител на въздуха. |
| --- | --- |

в)

под налягане с охладител на въздуха.

5.2.3.6.   Тип гориво

| а) | дизел; |
| --- | --- |

а)

дизел;

| б) | природен газ (ПГ); |
| --- | --- |

б)

природен газ (ПГ);

| в) | втечнен петролен газ (ВНГ); |
| --- | --- |

в)

втечнен петролен газ (ВНГ);

| г) | етанол. |
| --- | --- |

г)

етанол.

5.2.3.7.   Тип горивна камера

| а) | отворена горивна камера; |
| --- | --- |

а)

отворена горивна камера;

| б) | разделна камера; |
| --- | --- |

б)

разделна камера;

| в) | други типове. |
| --- | --- |

в)

други типове.

5.2.3.8.   Тип запалване

| а) | с принудително запалване; |
| --- | --- |

а)

с принудително запалване;

| б) | самовъзпламеняване чрез сгъстяване. |
| --- | --- |

б)

самовъзпламеняване чрез сгъстяване.

5.2.3.9.   Клапани и смукателни и изпускателни отвори

| а) | конфигурация; |
| --- | --- |

а)

конфигурация;

| б) | брой на клапаните на цилиндър. |
| --- | --- |

б)

брой на клапаните на цилиндър.

5.2.3.10.   Тип подаване на гориво

| а) | тип подаване на течно гориво:






  i) | помпа, тръба (за високо налягане) и дюза; |
| --- | --- | --- |

а)

тип подаване на течно гориво:

i)

помпа, тръба (за високо налягане) и дюза;

| ii) | редова помпа или разпределителна помпа; |
| --- | --- |

ii)

редова помпа или разпределителна помпа;

| iii) | система помпа-дюза; |
| --- | --- |

iii)

система помпа-дюза;

| iv) | акумулираща горивна система с високо налягане; |
| --- | --- |

iv)

акумулираща горивна система с високо налягане;

| v) | карбуратор(и); |
| --- | --- |

v)

карбуратор(и);

| vi) | други; |
| --- | --- |

vi)

други;

| б) | тип подаване на газово гориво:






  i) | газообразни; |
| --- | --- | --- |

б)

тип подаване на газово гориво:

i)

газообразни;

| ii) | течни; |
| --- | --- |

ii)

течни;

| iii) | смесители; |
| --- | --- |

iii)

смесители;

| iv) | други; |
| --- | --- |

iv)

други;

| в) | други типове. |
| --- | --- |

в)

други типове.

5.2.3.11.   Разни устройства

| а) | рециркулация на отработили газове (EGR); |
| --- | --- |

а)

рециркулация на отработили газове (EGR);

| б) | впръскване на вода; |
| --- | --- |

б)

впръскване на вода;

| в) | нагнетяване на въздух; |
| --- | --- |

в)

нагнетяване на въздух;

| г) | други. |
| --- | --- |

г)

други.

5.2.3.12.   Технология за електронно управление

Наличието или липсата в двигателя на модул за електронно управление (ECU) се разглежда като основен параметър на семейството.

В случай на електронно управлявани двигатели производителят представя техническите елементи, с които се обяснява групирането на тези двигатели в едно и също семейство, т.е. причините, поради които се очаква тези двигатели да удовлетворяват едни и същи изисквания за емисиите.

Тези елементи могат да бъдат изчисления, симулации, оценки, описание на параметрите на впръскване, опитни резултати и др.

Примери за контролирани характеристики са:

| а) | регулиране на момента на впръскването; |
| --- | --- |

а)

регулиране на момента на впръскването;

| б) | налягане на впръскването; |
| --- | --- |

б)

налягане на впръскването;

| в) | множество впръсквания; |
| --- | --- |

в)

множество впръсквания;

| г) | налягане на компресора; |
| --- | --- |

г)

налягане на компресора;

| д) | VGT; |
| --- | --- |

д)

VGT;

| е) | EGR. |
| --- | --- |

е)

EGR.

5.2.3.13.   Системи за последваща обработка на отработилите газове:

Функцията и комбинацията на следните устройства се счита за критерий за членство в семейство двигатели:

| a) | окисляващ катализатор; |
| --- | --- |

a)

окисляващ катализатор;

| б) | трипътен катализатор; |
| --- | --- |

б)

трипътен катализатор;

| в) | система DeNOx със селективна редукция на NOx (добавка на химичен редуктор); |
| --- | --- |

в)

система DeNOx със селективна редукция на NOx (добавка на химичен редуктор);

| г) | други deNOx системи; |
| --- | --- |

г)

други deNOx системи;

| д) | уловител на прахови частици с пасивно регенериране; |
| --- | --- |

д)

уловител на прахови частици с пасивно регенериране;

| е) | уловител на прахови частици с активно регенериране; |
| --- | --- |

е)

уловител на прахови частици с активно регенериране;

| ж) | други уловители на прахови частици; |
| --- | --- |

ж)

други уловители на прахови частици;

| з) | други устройства. |
| --- | --- |

з)

други устройства.

В случай на двигател, сертифициран без система за последваща обработка, било като базов двигател, или като член на семейство двигатели, този двигател, когато е оборудван с окисляващ катализатор, може да бъде включен в същото семейство, ако не изисква гориво с различни характеристики.

Ако двигателят изисква гориво със специфични характеристики (напр. уловители на прахови частици, които изискват специални добавки в горивото, за да се гарантира процеса на регенериране), решението за включване в същото семейство се основава на технически данни, предоставени от производителя. Тези данни указват, че очакваното ниво на емисиите от оборудвания двигател е в съответствие със същата пределна стойност, както и необорудваният двигател.

В случай на двигател, сертифициран със система за последваща обработка, било като базов двигател, или като член на семейство двигатели, чийто базов двигател е оборудван със същата система за последваща обработка, този двигател, когато е без система за последваща обработка, не може да бъде включен в същото семейство двигатели.

5.2.4.   Избор на базовия двигател

5.2.4.1.   Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

След като семейството двигатели е било съгласувано с органа за одобрение на типа, се избира базовият двигател от семейството, с използване на първостепенния критерий за най-висок горивен дебит за един такт при заявена честота на въртене при максимален въртящ момент. Когато два или повече двигателя удовлетворяват този основен критерий, базовият двигател се избира по втори критерий, който представлява максималното подаване на гориво за един такт на двигателя при номинална честота на въртене.

5.2.4.2.   Двигатели с принудително запалване

След като семейството двигатели е било съгласувано с органа за одобрение на типа, се подбира базовият двигател от семейството, с използване на първостепенния критерий за най-голям работен обем. Когато два или повече двигателя удовлетворяват този основен критерий, базовият двигател се избира, като се използват вторичните критерии в следния ред:

| а) | най-високо ниво на подаване на гориво за един такт при честотата на въртене при заявена номинална мощност; |
| --- | --- |

а)

най-високо ниво на подаване на гориво за един такт при честотата на въртене при заявена номинална мощност;

| б) | най-бързо предварение на запалването; |
| --- | --- |

б)

най-бързо предварение на запалването;

| в) | най-ниска норма на рециркулация на отработилите газове. |
| --- | --- |

в)

най-ниска норма на рециркулация на отработилите газове.

5.2.4.3.   Забележки за избора на базовия двигател

В някои случаи органът за одобрение на типа може да реши, че подлагането на изпитване на допълнителни двигатели е най-добрият начин да се определи екземплярът с най-високо ниво на емисии. В такъв случай производителят предоставя целесъобразна информация, за да се определят двигателите в семейството, които вероятно имат най-високо ниво на емисии.

Ако двигателите от семейството притежават други особености, които може да се счита, че влияят на емисиите на отработилите газове, тези особености се определят и се отчитат при подбора на базовия двигател.

Ако двигателите от семейството отговарят на едни същи стойности на емисиите през различни периоди от срока на експлоатация, това също се отчита при избора на базовия двигател.

6.   УСЛОВИЯ НА ИЗПИТВАНЕТО

6.1.   Условия на изпитванията в лаборатория

Измерват се абсолютната температура (T
  a) на входящия въздух на двигателя, изразена в Келвин, и атмосферното налягане на сухия въздух (p
  s), изразено в kPa, а параметърът f
  a се определя съгласно следните изисквания: в многоцилиндрови двигатели, които имат отделни групи събирателни колектори, например с „V“ конфигурация, се взема средната температура на отделните групи. Параметърът f
  a се докладва заедно с резултатите от изпитването. За по-добра повторяемост и възпроизводство на резултатите от изпитването се препоръчва параметърът f
  a да е такъв, че: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| а) | двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:
  двигатели с естествено всмукване и с механичен компресор:

   (1)
  двигатели с турбокомпресор със или без охлаждане на входящия въздух:

   (2) |
| --- | --- |

а)

двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване:

двигатели с естествено всмукване и с механичен компресор:

Formula (1)

двигатели с турбокомпресор със или без охлаждане на входящия въздух:

Formula (2)

| б) | двигатели с принудително запалване:

   (3) |
| --- | --- |

б)

двигатели с принудително запалване:

Formula (3)

6.2.   Двигатели с охлаждане на въздуха на пълнене

Температурата на въздуха от компресора се отчита и трябва да е, при номинална честотата на въртене на двигателя и при пълно натоварване, в рамките на ± 5 К от максималната температура на въздуха на турбокомпресора, указана от производителя. Температурата на охлаждащата среда е най-малко 293 К (20° C).

Когато се използва изпитвателна система със стенд или външен вентилатор, температурата на въздуха от компресора е в рамките на ± 5 К от максималната температура на въздуха от турбокомпресора, указана от производителя, при номинална честотата на въртене и пълно натоварване. Зададените по-горе стойности на температурата и дебитът на охлаждащото средство на охладителя на въздуха от компресора не трябва да се променят за целия цикъл на изпитване, освен ако това води до непредставително преохлаждане на въздуха от компресора. Обемът на охладителя на въздуха от компресора трябва да се основава на добрата инженерна практика и да е представителен за сериен двигател в експлоатационни условия. Лабораторната система трябва да бъде проектирана така, че да се сведе до минимум натрупването на кондензат Преди изпитването на емисии натрупаният кондензат трябва да се дренира и всички дренажи трябва да бъдат напълно затворени.

Ако производителят на двигателя е посочил ограничения на пада на налягането на компресорния въздух в охладителя, трябва да се гарантира, че падът на налягането на компресорния въздух в охладителя при работните условия на двигателя е в границите на посочените от производителя ограничения. Падът на налягането трябва да се измерва на определените от производителя места.

6.3.   Мощност на двигателите

Основа на измерването на специфичните емисии е мощността на двигателя и работата при цикъла, както са определени в точки 6.3.1— 6.3.5.

6.3.1.   Общи положения за монтирането на двигателя

Двигателят се изпитва заедно със спомагателни устройства/оборудване, изброени в допълнение 7.

Ако спомагателните устройства/оборудване не са монтирани съгласно изискванията, тяхната мощност се взема предвид в съответствие с точки 6.3.2— 6.3.5.

6.3.2.   Спомагателни устройства/оборудване, които се монтират за целите на изпитването на емисиите

Когато е нецелесъобразно да се монтират на изпитвателния стенд спомагателните устройства/оборудване, необходими съгласно допълнение 7, мощността, която те консумират, се определя и изважда от измерената мощност на двигателя (еталонна и действителна) за целия обхват на честотите на въртене за изпитването WHTC и за изпитвателните честоти на въртене за изпитването WHSC.

6.3.3.   Спомагателни устройства/оборудване, които се демонтират за целите на изпитването

Когато не е възможно да се демонтират от изпитвателния стенд спомагателните устройства/оборудване, които не са необходими съгласно допълнение 7, мощността, която те консумират, се определя и прибавя към измерената мощност на двигателя (еталонна и действителна) за целия обхват на честотите на въртене за изпитването WHTC и за изпитвателните честоти на въртене за изпитването WHSC. Ако тази стойност е по-голяма от 3 % от максималната мощност при съответната честота на въртене, тя трябва да бъде доказана пред органа за одобрение на типа.

6.3.4.   Определяне на спомагателната мощност

Мощността, консумирана от спомагателните устройства/оборудване, се определя единствено когато:

| а) | спомагателните устройства/оборудване, необходими съгласно допълнение 7, не са монтирани на двигателя;
  и/или |
| --- | --- |

а)

спомагателните устройства/оборудване, необходими съгласно допълнение 7, не са монтирани на двигателя;

и/или

| б) | спомагателните устройства/оборудване, които не са необходими съгласно допълнение 7, са монтирани на двигателя. |
| --- | --- |

б)

спомагателните устройства/оборудване, които не са необходими съгласно допълнение 7, са монтирани на двигателя.

Стойностите на спомагателната мощност и методът за измерване/изчисляване, служещ за нейното определяне, трябва да се предоставят от производителя на двигателя за цялата работна област на изпитвателните цикли и да се одобрят от техническата служба

6.3.5.   Работа при цикъла на двигателя

Изчисляването на действителната и еталонната работа при цикъла (вж. точки 7.4.8 и 7.8.6) трябва да се основава на мощността на двигателя съгласно точка 6.3.1. В този случай P
  f и P
  r от формула 4 са равни на 0, а P е равно на P
  m.

Ако са монтирани спомагателни устройства/оборудване съгласно точки 6.3.2 и/или 6.3.3, мощността, която те консумират, се използва за коригиране на всяка моментна стойност на мощността при цикъла P
  m,i, както следва:

Formula (4)

където:

| P
  m,i | е измерената мощност на двигателя, kW; |
| --- | --- |
| P
  f,i | е мощността, консумирана от подлежащите на монтиране спомагателни устройства/оборудване, kW; |
| P
  r,i | е мощността, консумирана от подлежащите на демонтиране спомагателни устройства/оборудване, kW. |

P
  m,i

е измерената мощност на двигателя, kW;

P
  f,i

е мощността, консумирана от подлежащите на монтиране спомагателни устройства/оборудване, kW;

P
  r,i

е мощността, консумирана от подлежащите на демонтиране спомагателни устройства/оборудване, kW.

6.4.   Система на двигателя за засмукване на въздух

Използва се система на двигателя за засмукване на въздух или изпитвателна система със стенд, която има ограничител на засмукването на въздух със съпротивление в диапазон от ± 300 Ра спрямо максималната стойност, указана от производителя за неизползван въздушен филтър при работа на двигателя с номиналната честота и пълно натоварване. Разликата в статичното налягане на системата за ограничаване на засмукването на въздух се измерва в мястото, указано от производителя.

6.5.   Изпускателна система на двигателя

Използва се изпускателна система на двигател или изпитвателна система със стенд, която дава противоналягане на отработилите газове в рамките на 80 до 100 % от максималната стойност, указана от производителя, когато двигателят работи при номинална честота и пълното натоварване. Ако максималното съпротивление на ограничителя е 5 kPa или по-малко, зададената точка не трябва да бъде с налягане по-ниско с повече от 1,0 kPa спрямо максимума. Изпускателната система на двигателя трябва да е съобразена с изискванията за взимане на проби от отработилите газове, както е посочено в точки 9.3.10 и 9.3.11.

6.6.   Двигател със система за последваща обработка на отработилите газове

Ако двигателят е оборудван с устройство за последваща обработка на отработилите газове, изпускателната тръба трябва да има същия диаметър като на тръбата, използвана в действителни условия или посочена от производителя, за разстояние, равно на четири диаметъра преди разширителната част, където се намира устройството за последваща обработка.. Разстоянието от фланеца на изпускателния колектор или изхода на турбокомпресора до системата за последваща обработка е същото, което е указано в конфигурацията на превозното средство, или е в рамките на спецификациите на производителя за това разстояние. Противоналягането или ограничаването на потока на отработилите газове трябва да отговарят на гореописаните критерии и да могат да се регулират от клапан. При системи за последваща обработка с регулируемо ограничаване на потока на отработилите газове, максималното ограничаване се определя при условията на последващата обработка (степен на износване/стареене и регенериране/зареждане), посочени от производителя. Ако максималното съпротивление на ограничителя е 5 kPa или по-малко, зададената стойност на налягането не трябва да бъде по-ниска с повече от 1,0 kPa спрямо максимума. Контейнерът за последваща обработка може да се отстранява по време на симулираните изпитвания и по време на съставяне на диаграма на двигателя и да се замества с равностоен контейнер с неактивен катализатор.

Емисиите, измерени при изпитвателния цикъл, са представителни за съответните емисии в действителни работни условия. В случай на двигател, оборудван със система за последваща обработка на отработили газове, която изисква потреблението на реагент, реагентът, използван за всички изпитвания, трябва да бъде заявен от производителя.

За двигатели, чиито системи за последваща обработка на отработилите газове непрекъснато се регенерират, не се изисква специална процедура на изпитване, но е необходимо регенерационният процес да бъде доказан съгласно точка 6.6.1.

За двигатели, чиито системи за последваща обработка на отработилите газове периодично се регенерират, както е описано в точка 6.6.2, резултати от емисиите се коригират, за да отчетат регенерирането. В този случай средната емисия зависи от честотата на регенерирането, що се отнася до частта от изпитванията, през които се извършва регенерирането.

6.6.1.   Непрекъснато регенериране

Емисиите се измерват при система за последваща обработка на обработили газове, която е така стабилизирана, че да е в режим на повторяеми емисии. Регенерационният процес се извършва най-малко веднъж по време на WHTC изпитването на пускане на загрял двигател и производителят заявява нормалните условия, при които става това (сажди, температура, противоналягане на отработили газове и т.н.).

За да се докаже, че регенерационният процес е непрекъснат, се провеждат най-малко три WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател. За целите на доказването двигателят се подготвя в съответствие с точка 7.4.1, след това се загрява съгласно точка 7.6.3 и се провежда първото WHTC изпитване на пускане на загрял двигател. Последващите изпитвания при пускане на загрял двигател трябва да започват след загряване съгласно точка 7.6.3. При изпитванията се записват температурата и налягането (температурите преди и след системата за последваща обработка на отработили газове, противоналягане на обработилите газове и т.н.).

Ако условията, заявени от производителя, се срещат по време на изпитванията и резултатите от емисиите при три (или повече) WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател не се различават с повече от ± 25 % или 0,005 g/kWh, в зависимост от това кое е по-голямо, системата за последваща обработка се счита за система с непрекъснато регенериране и се прилагат общите разпоредби за изпитване от точка 7.6 (Световен хармонизиран преходен цикъл — WHTC) и точка 7.7 (Световен хармонизиран стационарен цикъл — WHSC).

Ако системата за последваща обработка на отработили газове има защитен режим, който превключва към периодичен режим на регенериране, това се проверява съгласно точка 6.6.2. За този специфичен случай приложимите гранични стойности на емисиите могат да се превишат и няма да бъдат претегляни.

6.6.2.   Периодично регенериране

За последващата обработка на отработили газове на база периодичен процес на регенериране, емисиите се измерват чрез най-малко три WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател, едно по време на и две извън регенерирането при стабилизирана система за последваща обработка на отработили газове и резултатите се претеглят в съответствие с формула 5.

Процесът на регенериране настъпва най-малко един път по време на WHTC изпитването на пускане на загрял двигател. Двигателят може да бъде оборудван с превключвател, способен да предотврати или разреши регенерационния процес, при условие че това действие няма ефект върху оригиналната калибровка на двигателя.

Производителят обявява условията на нормалните параметри, при които се извършва регенерационният процес (сажди, температура, протиовналягане на отработили газове и т.н.), и неговата продължителност. Производителят предоставя също информация за честотата на регенерирането, що се отнася до броя на изпитванията, през които се извършва регенерирането, в сравнение с броя на изпитванията без регенериране. Точната процедура за определяне на тази честота се одобрява от органа, издаващ одобрението или сертификата на типа, въз основа на експлоатационни данни, като се използва добра техническа преценка.

Производителят осигурява система за последваща обработка на отработили газове, с цел постигане на регенериране по време на WHTC изпитването. За целите на изпитването двигателят се подготвя в съответствие с точка 7.4.1, след това се загрява в съответствие с точка 7.6.3 и започва WHTC изпитването при пускане на загрял двигател. По време на загряването на двигателя не се извършва регенериране.

Средните емисии между регенерационните фази се определят от средното аритметично на няколко приблизително равноотстоящи WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател (g/kWh). Препоръчва се да се извърши поне едно WHTC изпитване при пускане на загрял двигател, възможно най-близко преди регенерационното изпитване, и едно WHTC изпитване при пускане на загрял двигател незабавно след регенерационното изпитване. Като алтернатива, производителят може да осигури данни, показващи, че емисиите остават константа (±25 % или 0,005 g/kWh, в зависимост от това кое е по-голямо) между регенерационните фази. В този случай могат да се използват емисиите само на едно WHTC изпитване при пускане на загрял двигател.

По време на регенерационното изпитване всички данни, необходими за откриване на регенерирането, се записват (СО или NOx емисии, температура преди и след системата за последваща обработка на отработили газове, противоналягане на отработилите газове и т.н.).

По време на регенерационното изпитване могат да се превишат приложимите гранични стойности на емисиите.

Процедурата на изпитването е изобразена схематично на фиг. 2.

Image

Емисиите от WHTC изпитването при пускане на загрял двигател се претеглят, както следва:

Formula (5)

където:

| n | е броят на WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател извън регенерирането; |
| --- | --- |
| nr | е броят на WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател по време на регенерирането (най-малко едно изпитване); |
| | са средните специфични емисии по време на регенерация, g/kWh; |
| | са средните специфични емисии по време на регенерация, g/kWh |

n

е броят на WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател извън регенерирането;

nr

е броят на WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател по време на регенерирането (най-малко едно изпитване);

Formula

са средните специфични емисии по време на регенерация, g/kWh;

Formula

са средните специфични емисии по време на регенерация, g/kWh

За определянето на Formula се прилагат следните предписания:

| а) | ако регенерацията обхваща повече от едно WHTC изпитване при пускане на загрял двигател, се провеждат последователни пълни WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател, като продължава измерването на емисиите без загряване и изключване на двигателя, докато регенерацията завърши, и се изчислява средната стойност за WHTC изпитванията при пускане на загрял двигател; |
| --- | --- |

а)

ако регенерацията обхваща повече от едно WHTC изпитване при пускане на загрял двигател, се провеждат последователни пълни WHTC изпитвания при пускане на загрял двигател, като продължава измерването на емисиите без загряване и изключване на двигателя, докато регенерацията завърши, и се изчислява средната стойност за WHTC изпитванията при пускане на загрял двигател;

| б) | ако регенерацията завърши по време на някое от WHTC изпитванията при пускане на загрял двигател, предвидената продължителност на изпитването се спазва; |
| --- | --- |

б)

ако регенерацията завърши по време на някое от WHTC изпитванията при пускане на загрял двигател, предвидената продължителност на изпитването се спазва;

в съгласие с органа за издаване на одобрение на типа могат да бъдат прилагани два вида корекционни стойности за регенерацията — корекционни коефициенти (в) или корекционни събираеми (г), въз основа на добра техническа преценка;

| в) | корекционните коефициенти се изчисляват, както следва:

  (нагоре) (6)

  (надолу) (6a) |
| --- | --- |

в)

корекционните коефициенти се изчисляват, както следва:

Formula (нагоре) (6)

Formula (надолу) (6a)

| г) | корекционните събираеми се изчисляват, както следва:

  (нагоре); (7)

  (надолу). (8) |
| --- | --- |

г)

корекционните събираеми се изчисляват, както следва:

Formula (нагоре); (7)

Formula (надолу). (8)

По отношение на изчисляването на специфичните емисии, посочено в точка 8.6.3, корекционните стойности за регенерацията се прилагат, както следва:

| д) | за изпитване без регенерация специфичните емисии e от формула 69 или 70 съответно се умножават или събират с k
  r,u; |
| --- | --- |

д)

за изпитване без регенерация специфичните емисии e от формула 69 или 70 съответно се умножават или събират с k
  r,u;

| е) | за изпитване с регенерация специфичните емисии e от формула 69 или 70 съответно се умножават или събират с k
  r,d. |
| --- | --- |

е)

за изпитване с регенерация специфичните емисии e от формула 69 или 70 съответно се умножават или събират с k
  r,d.

По искане на производителя, приложното поле на корекционните стойности за регенерацията може да бъде разширено, както следва:

| ж) | и за други членове на същото семейство двигатели; |
| --- | --- |

ж)

и за други членове на същото семейство двигатели;

| з) | и за други семейства двигатели, които използват същата система за последваща обработка с предварителното одобрение на органа за одобрение на типа, на основа на техническите доказателства, предоставени от производителя, за сходството на емисиите. |
| --- | --- |

з)

и за други семейства двигатели, които използват същата система за последваща обработка с предварителното одобрение на органа за одобрение на типа, на основа на техническите доказателства, предоставени от производителя, за сходството на емисиите.

6.7.   Охладителна система

Използва се система за охлаждане на двигателя, която е в състояние да поддържа двигателя при нормалните работни температури, предписани от производителя.

6.8.   Смазочно масло

Смазочното масло се указва от производителя и е представително за смазочното масло, предлагано на пазара. Характеристиките на използваното смазочно масло за изпитването трябва да бъдат вписани и представени заедно с резултатите от изпитването.

6.9.   Спецификации на еталонните горива

Еталонното гориво е указано в допълнение 2 към настоящото приложение за двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване и приложения 6 и 7 за двигатели, използващи за гориво СПГ и ВНГ.

Температурата на горивото е в съответствие с препоръките на производителя.

6.10.   Картерни газове

Картерните газове не трябва да бъдат отделяни директно в околната атмосфера със следните изключения: двигателите, оборудвани с турбокомпресори, помпи, нагнетатели или свръхподаващи компресори за нагнетяване на въздух, могат да отделят картерни газове директно в околната атмосфера, ако картерните газове са добавени (физически или математически) към емисиите на отработилите газове при всички изпитвания на емисии. Производителите, които се възползват от това изключение, трябва да монтират двигателите така, че всички картерни газове да могат да бъдат насочени към системата за вземане на проба от емисиите.

За целите на настоящата точка картерните газове, които са насочени към изпускателната система, разположена преди системата за последваща обработка на отработилите газове, не се считат за отделяни директно в околната атмосфера.

За измерване на емисиите картерните газове се насочват към изпускателната система, както следва:

| а) | материалите на тръбопровода трябва да бъдат с гладки стени, електропроводими и да не реагират с картерните газове; дължината на тръбите трябва да бъде възможно най-късата; |
| --- | --- |

а)

материалите на тръбопровода трябва да бъдат с гладки стени, електропроводими и да не реагират с картерните газове; дължината на тръбите трябва да бъде възможно най-късата;

| б) | броят на извивките на тръбопровода на лабораторния картер се свежда до минимум, като радиусът на всяка неизбежна извивка е възможно най-голям; |
| --- | --- |

б)

броят на извивките на тръбопровода на лабораторния картер се свежда до минимум, като радиусът на всяка неизбежна извивка е възможно най-голям;

| в) | тръбопроводът за отвеждане на отработилите газове от лабораторния картер трябва да бъдат нагрят, тънкостенен или изолиран и трябва да отговаря на спецификациите на производителя на двигателя за противоналягането на картера; |
| --- | --- |

в)

тръбопроводът за отвеждане на отработилите газове от лабораторния картер трябва да бъдат нагрят, тънкостенен или изолиран и трябва да отговаря на спецификациите на производителя на двигателя за противоналягането на картера;

| г) | тръбопроводът за отвеждане на отработилите газове от лабораторния картер се свързва към неразредените отработили газове след системата за последваща обработка на отработилите газове, след ограничителя на потока на отработилите газове, ако е монтиран такъв, и на достатъчно разстояние преди сондите за взимане на проби, за да се осигури пълно смесване с отработилите газове на двигателя преди вземането на проби. Тръбата за отработилите газове от картера трябва да достига до свободния поток отработили газове, за да се избегне влиянието на граничния слой и да се улесни смесването. Изходът на тръбата за отработилите газове от картера може да бъде ориентиран във всяка посока по отношение на потока на неразредените отработили газове. |
| --- | --- |

г)

тръбопроводът за отвеждане на отработилите газове от лабораторния картер се свързва към неразредените отработили газове след системата за последваща обработка на отработилите газове, след ограничителя на потока на отработилите газове, ако е монтиран такъв, и на достатъчно разстояние преди сондите за взимане на проби, за да се осигури пълно смесване с отработилите газове на двигателя преди вземането на проби. Тръбата за отработилите газове от картера трябва да достига до свободния поток отработили газове, за да се избегне влиянието на граничния слой и да се улесни смесването. Изходът на тръбата за отработилите газове от картера може да бъде ориентиран във всяка посока по отношение на потока на неразредените отработили газове.

7.   ИЗПИТВАТЕЛНА ПРОЦЕДУРА

7.1.   Принципи на измерване на емисиите

За измерването на специфичните емисии двигателят трябва да премине през изпитвателните цикли, определени в точки 7.2.1 и 7.2.2. Измерването на специфичните емисии изисква определянето на масата на компонентите в отработилите газове и съответната работа при цикъла на двигателя. Компонентите се определят посредством методите за вземане на проби, описани в точки 7.1.1 и 7.1.2.

7.1.1.   Непрекъснато вземане на проби

При непрекъснато вземане на проби концентрацията на съответния компонент се измерва непрекъснато в неразредените и разредените отработили газове. Тази концентрация се умножава с постоянния дебит на (разредените или неразредените) отработили газове при мястото на вземане на проби, за да се определи масовият дебит на компонента. Емисиите на компонента се сумират за целия период на изпитвателния цикъл. Този сбор е общата маса на изпускания компонент.

7.1.2.   Серийно вземане на проби

При серийното вземане на проби непрекъснато се извлича проба от неразредени или разредени отработили газове, която се съхранява за последващо измерване. Извлечената проба трябва да бъде пропорционална на дебита на неразредените или разредените отработили газове. Примери за серийно вземане на проби са събирането на разредени газообразни компоненти в торбичка и събирането на прахови частици (ПЧ) върху филтър. Концентрациите във взетата серийна проба се умножават по общата маса на отработилите газове или масовия дебит (разредени или неразредени) на отработилите газове, от които е извлечена партидата. Полученото произведение е общата маса или масовият поток на изпускания компонент. За изчисляване на концентрацията на прахови частици, отложените върху филтър прахови частици от пропорционално извлечени отработили газове се разделят на количеството филтрирани отработили газове.

7.1.3.   Процедури на измерване

В настоящото приложение са описани две процедури на измерване, които са функционално еквивалентни. И двете процедури могат да бъдат използвани за изпитвателните цикли WHTC и WHSC:

| а) | газообразните компоненти се определят чрез непрекъснато вземане на проби от неразредените отработили газове, а праховите частици се определят, като се използва система за разреждане на част от потока; |
| --- | --- |

а)

газообразните компоненти се определят чрез непрекъснато вземане на проби от неразредените отработили газове, а праховите частици се определят, като се използва система за разреждане на част от потока;

| б) | газообразните компоненти и праховите частици се определят с използване на система за разреждане на целия поток (CVS система). |
| --- | --- |

б)

газообразните компоненти и праховите частици се определят с използване на система за разреждане на целия поток (CVS система).

Допуска се която и да е комбинация от двата принципа (напр. измерване на неразредени газове и измерване на праховите частици в целия поток).

7.2.   Изпитвателни цикли

7.2.1.   Преходен изпитвателен цикъл WHTC

Преходният изпитвателен цикъл WHTC е описан в приложение 1 като секунда по секунда разчетена последователност на нормирани стойности на честота на въртене и въртящ момент. За да може изпитването да се проведе върху изпитвателната камера на двигателя, стандартизираните стойности се преобразуват в действителни стойности за отделния двигател, подложен на изпитване, въз основа на кривата на диаграмата на двигателя. Това преобразуване се нарича „денормализация“, а така развитият изпитвателен цикъл се приема за еталонен цикъл на двигателя, подлежащ на изпитване. Цикълът се извършва на изпитвателната камера с тези еталонни стойности на честота на въртене и въртящ момент и се записват действителните стойности на честотата на въртене и въртящия момент. С цел да се удостовери извършеното изпитване, при завършването му се прави регресивен анализ между еталонните и действителните стойности на честотата на въртене и въртящия момент.

За изчисляване на специфичните емисии, получени при изпитване на стенд, действителната работа при цикъла се изчислява чрез интегриране на действителната мощност на двигателя през време на цикъла. За удостоверяване на цикъла, действителната работа при цикъла трябва да е в рамките на предписаните гранични стойности за работата на цикъла от еталонния цикъл.

За газообразни замърсители може да се използва непрекъснато вземане на проби (неразредени или разредени отработили газове) или вземане на партида проби (разредени отработили газове). Пробата от праховите частици се разрежда с кондициониран разредител (например околен въздух) и се улавя на единичен подходящ филтър. Цикълът WHTC е изобразен схематично на фиг. 3.

Image

7.2.2.   Изпитвателен цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях WHSC

Изпитвателният цикъл със стабилни състояния и преходи между тях WHSC се състои от определен брой нормирани режими на честота на въртене и натоварване, които трябва да се преобразуват спрямо еталонните стойности за отделния изпитван двигател въз основа на кривата на диаграмата на двигателя. Двигателят трябва да работи в продължение на предписаното време за всеки режим, като скоростта на въртене и натоварването се променят линейно в рамките на 20 ± 1 секунда. С цел да се удостовери извършеното изпитване, при завършването му се прави регресивен анализ между еталонните и действителните стойности на честотата на въртене и въртящия момент.

По време на изпитвателния цикъл се определят концентрацията на всеки газообразен замърсител, потокът на отработилите газове и изходящата мощност. Газообразните замърсители могат да записвани непрекъснато или да им се взима проба в торбичка за проби. Пробата от праховите частици се разрежда с кондициониран разредител (като околен въздух). Взима се една проба за цялата изпитвателна процедура и се улавя върху един подходящ филтър.

За изчисляване на специфичните емисии, получени при изпитване на стенд, действителната работа при цикъла се изчислява чрез интегриране на действителната мощност на двигателя през време на цикъла.

Цикълът WHSC е показан в таблица 1. С изключение на режим 1 началото на всеки режим се определя като началото на прехода от предишния режим.

Таблица 1

Изпитвателен цикъл WHSC

| Режим | Нормирана честота на въртене
  (%) | Нормиран въртящ момент
  (%) | Времетраене на режима (s),
  вкл. 20 s стабилно състояние |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Сума | 1 895 |

Режим

Нормирана честота на въртене

(%)

Нормиран въртящ момент

(%)

Времетраене на режима (s),

вкл. 20 s стабилно състояние

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Сума

1 895

7.3.   Обща последователност на изпитването

Следната схема съдържа общите указания, които следва да бъдат спазвани по време на изпитване. Подробностите за всяка стъпка са описани в съответните точки. Когато това е уместно, се допускат отклонения от указанията, но специфичните изисквания на съответните точки са задължителни.

При изпитване WHTC процедурата на изпитването се състои от изпитване на пускане на студен двигател, извършено след естествено или принудително охлаждане на двигателя, период на загряване и изпитване на пускане на загрял двигател.

При изпитване WHSC процедурата на изпитването се състои от изпитване на пускане на загрял двигател, извършено след подготовка на двигателя според WHSC, режим 9.

Image

7.4.   Диаграма и еталонен цикъл на двигателя

Предхождащи изпитването измервания на двигателя, проверки на работата му и калибриране на системите се правят преди процедурата на съставяне на диаграма на двигателя в съответствие с общата последователност на изпитванията, описана в точка 7.3.

Като основа за генерирането на еталонни цикли WHTC и WHSC, за двигателя трябва да се изготви диаграма при работа при пълно натоварване, за да се определят кривата на честотата на въртене спрямо въртящия момент и кривата на честотата на въртене спрямо максималната мощност. Изобразената крива на диаграмата трябва да се използва за денормализиране на честотата на въртене (точка 7.4.6) и въртящия момент (точка 7.4.7).

7.4.1.   Загряване на двигателя

Двигателят се загрява, така че да достигне мощност между 75 % и 100 % от максималната мощност или съгласно препоръките на производителя и добрата техническа преценка. Към края на загряването двигателят трябва да се остави да работи, за да се стабилизират температурите на охлаждащия агент и на смазочното масло в границите на ± 2 % от техните средни стойности, в течение на поне 2 минути или докато термостатът започне да регулира температурата на двигателя.

7.4.2.   Определяне на обхвата на диаграмата на скоростта на въртене

Минималната и максималната честотата на въртене, включени в диаграмата, се определят, както следва:

| минималната честотата на въртене, включена в диаграмата | = | честотата на въртене на празен ход; |
| --- | --- | --- |
| максималната честотата на въртене, включена в диаграмата | = | n
  hi × 1,02 или честотата на въртене, при която въртящият момент при пълно натоварване спада до нула, избира се по-ниската от двете стойности |

минималната честотата на въртене, включена в диаграмата

=

честотата на въртене на празен ход;

максималната честотата на въртене, включена в диаграмата

=

n
  hi × 1,02 или честотата на въртене, при която въртящият момент при пълно натоварване спада до нула, избира се по-ниската от двете стойности

7.4.3.   Методика за съставяне на крива на двигателя

След като двигателят е стабилизиран съгласно точка 7.4.1, диаграмата на двигателя се съставя, както следва:

| а) | двигателят се освобождава от хода и се пуска на празен ход; |
| --- | --- |

а)

двигателят се освобождава от хода и се пуска на празен ход;

| б) | двигателят трябва да работи при максимално задание от оператора при минималната честота на въртене, включена в диаграмата; |
| --- | --- |

б)

двигателят трябва да работи при максимално задание от оператора при минималната честота на въртене, включена в диаграмата;

| в) | честотата на въртене на двигателя се увеличава със средна норма от 8 ± 1 min–1/s. от минималната до максималната честотата на въртене, включени в диаграмата, или с такава постоянна норма, че да са необходими 4 до 6 минути за преминаване по кривата от минималната до максималната честотата на въртене. Точките за нанасяне на честотата на въртене и въртящия момент се записват при норма на вземане на пробата от най-малко 1 точка в секунда. |
| --- | --- |

в)

честотата на въртене на двигателя се увеличава със средна норма от 8 ± 1 min–1/s. от минималната до максималната честотата на въртене, включени в диаграмата, или с такава постоянна норма, че да са необходими 4 до 6 минути за преминаване по кривата от минималната до максималната честотата на въртене. Точките за нанасяне на честотата на въртене и въртящия момент се записват при норма на вземане на пробата от най-малко 1 точка в секунда.

При избор на вариант б) от точка 7.4.7 за определяне на отрицателните стойности на въртящия момент, изобразената крива на диаграмата може директно да продължи при минимално задание от оператора, от максималната честотата на въртене към минималната честотата на въртене.

7.4.4.   Алтернативно изготвяне на диаграма

Ако производител счита, че гореописаните техники за изготвяне на диаграмата не са безопасни или представителни за даден двигател, може да се използва алтернативна технология за изготвяне на диаграмата. Тези алтернативни методи трябва да отговарят на предназначението на определените процедури за изобразяване на диаграма за определяне на възможния максимален въртящ момент при всички честоти на въртене на двигателя, достигани по време на изпитвателните цикли. Отклоненията от технологичните изисквания за изготвяне на диаграмата, определени в настоящата точка, по причини за безопасност или представителност се одобряват от органа за одобрение на типа заедно с обосновката за тяхното използване. За двигатели, оборудвани с регулатор на оборотите или турбокомпресор, диаграмата на въртящия момент не трябва да се построява при намаляващи честоти на въртене.

7.4.5.   Повтаряне на изпитвания

Не е необходимо да се изготвя диаграма на двигателя преди осъществяването на всеки отделен цикъл на изпитване. Преди изпитвателен цикъл наново се изготвя диаграма на двигателя, когато:

| а) | по техническа преценка е изминал неоснователно дълъг срок от време от последната изготвена диаграма; или |
| --- | --- |

а)

по техническа преценка е изминал неоснователно дълъг срок от време от последната изготвена диаграма; или

| б) | по двигателя са извършвани физически изменения или повторно калибриране, които могат евентуално да повлияят върху работата на двигателя. |
| --- | --- |

б)

по двигателя са извършвани физически изменения или повторно калибриране, които могат евентуално да повлияят върху работата на двигателя.

7.4.6.   Денормализация на честотата на въртене

За да се генерират еталонни цикли, нормираните честоти на въртене от допълнение 1 (WHTC) и таблица 1 (WHSC) трябва да бъдат денормализирани, като се използва следната формула:

Formula (9)

За определяне на n
  pref, интегралът на максималния въртящ момент трябва да бъде изчислен за интервала от n
  idle до n
  95h от диаграмата на двигателя, определена в съответствие с точка 7.4.3.

Въртящите моменти на фигури 4 и 5 се определят, както следва:

| n
  lo | е най-ниската честота на въртене, при която мощността е 55 % от максималната мощност; |
| --- | --- |
| n
  pref | е честотата на въртене, при която интегралът на максималния въртящ момент е 51 % от стойността целия интеграл между n
  idle и n
  95h; |
| n
  hi | е най-високата честота на въртене, при която мощността е 70 % от максималната мощност; |
| n
  idle | честотата при празен ход; |
| n
  95h | е най-високата честота на въртене, при която мощността е 95 % от максималната мощност; |

n
  lo

е най-ниската честота на въртене, при която мощността е 55 % от максималната мощност;

n
  pref

е честотата на въртене, при която интегралът на максималния въртящ момент е 51 % от стойността целия интеграл между n
  idle и n
  95h;

n
  hi

е най-високата честота на въртене, при която мощността е 70 % от максималната мощност;

n
  idle

честотата при празен ход;

n
  95h

е най-високата честота на въртене, при която мощността е 95 % от максималната мощност;

За двигатели (главно двигатели с принудително запалване) със стръмно падаща характеристика на регулатора, при които прекъсването на подаването на гориво не допуска двигателят да работи до n
  hi или n
  95h, се прилагат следните предписания:

| n
  hi | във формула 9 се замества с n
  Pmax × 1,02; |
| --- | --- |
| n
  95h | се замества с n
  Pmax × 1,02. |

n
  hi

във формула 9 се замества с n
  Pmax × 1,02;

n
  95h

се замества с n
  Pmax × 1,02.

Image

Image

7.4.7.   Денормализация на въртящия момент на двигателя

Стойностите на въртящия момент от таблицата на диаграма на работа на динамометричния стенд от допълнение 1 (WHTC) и таблица 1 се нормират до максималния въртящ момент при съответната честота на въртене. За да се генерират еталонни цикли, стойностите на въртящия момент за всяка отделна стойност на еталонната честота на въртене, определени в точка 7.4.6, трябва да бъдат денормализирани, като се използва кривата за изготвяне на диаграмата, определена съгласно точка 7.4.3, както следва:

Formula (10)

където:

| M
  norm,i | е нормираният въртящ момент, %; |
| --- | --- |
| M
  max,i | е максималният въртящ момент, отбелязан на изобразената крива на диаграмата, Nm; |
| M
  f,i | е въртящият момент, използван от подлежащите на монтиране спомагателни устройства/оборудване, Nm; |
| M
  r,i | е въртящият момент, използван от подлежащите на демонтиране спомагателни устройства/оборудване, Nm. |

M
  norm,i

е нормираният въртящ момент, %;

M
  max,i

е максималният въртящ момент, отбелязан на изобразената крива на диаграмата, Nm;

M
  f,i

е въртящият момент, използван от подлежащите на монтиране спомагателни устройства/оборудване, Nm;

M
  r,i

е въртящият момент, използван от подлежащите на демонтиране спомагателни устройства/оборудване, Nm.

Ако спомагателните устройства/оборудването са монтирани в съответствие с точка 6.3.1 и допълнение 7, M
  f и M
  rса със стойност 0.

Отрицателните стойности на въртящия момент в точки на външно задвижване (m в допълнение 1), се представят във вид на еталонни стойности, определени по един от следните начини:

| а) | отрицателна стойност на 40 % от положителния въртящ момент, достигнат в точката при съответната честота на въртене; |
| --- | --- |

а)

отрицателна стойност на 40 % от положителния въртящ момент, достигнат в точката при съответната честота на въртене;

| б) | изобразяване на отрицателния въртящ момент, необходим за външно задвижване на двигателя при промяна от максималната до минималната честота на въртене в диаграмата; |
| --- | --- |

б)

изобразяване на отрицателния въртящ момент, необходим за външно задвижване на двигателя при промяна от максималната до минималната честота на въртене в диаграмата;

| в) | определяне на отрицателния въртящ момент, необходим за външно задвижване на двигателя при обороти на празен ход и при n
  hi и линейната интерполация между тези две точки. |
| --- | --- |

в)

определяне на отрицателния въртящ момент, необходим за външно задвижване на двигателя при обороти на празен ход и при n
  hi и линейната интерполация между тези две точки.

7.4.8.   Изчисляване еталонната работа на цикъла

Еталонната работа при цикъла се определя по време на изпитвателния цикъл посредством синхронно изчисляване на моментните стойности на мощността на двигателя при еталонната честота на въртене и на еталонния въртящ момент, определени в точки 7.4.6 и 7.4.7. За изчисляването на еталонната работа при цикъла W
  ref (kWh) трябва да се интегрират моментните стойности на мощността на двигателя от изпитвателния цикъл. Ако спомагателните устройства не са монтирани в съответствие с точка 6.3.1, моментните стойности на мощността се коригират, като се използва формула (4) от точка 6.3.5.

За интегрирането на еталонната и действителната мощност на двигателя се използва същата методика. Ако трябва да се определят стойностите между съседни еталонни или съседни измерени стойности, се прилага линейна интерполация. При интегрирането на действителната работа на цикъла, всички отрицателни стойности на въртящия момент се нулират и се включват в стойността. Ако честотата на интегрирането е по-малка от 5 Hz и ако по време на даден отрязък от време стойността на въртящия момент се промени от положителна към отрицателна или от отрицателна към положителна, отрицателната част се пресмята и се нулира. Положителната част се включва в интегрираната стойност.

7.5.   Процедури преди изпитването

7.5.1.   Монтиране на измервателното оборудване

Апаратурата и сондите за вземане на проби трябва да се монтират в съответствие с предписанията. Изпускателната тръба се свързва със система за разреждане на целия поток, ако се използва такава.

7.5.2.   Подготовка на измервателното оборудване за вземане на проби

Преди започване на вземането на проби на емисии се предприемат следните стъпки:

| а) | не по-късно от 8 часа преди вземането на проби на емисии се извършват проверки за пропуски в системата съгласно точка 9.3.4; |
| --- | --- |

а)

не по-късно от 8 часа преди вземането на проби на емисии се извършват проверки за пропуски в системата съгласно точка 9.3.4;

| б) | при серийно вземане на проби се свързват чисти средства за съхранение, като например празни торбички; |
| --- | --- |

б)

при серийно вземане на проби се свързват чисти средства за съхранение, като например празни торбички;

| в) | всички измервателни уреди се включват съгласно инструкциите на производителя на уредите и добрата техническа преценка; |
| --- | --- |

в)

всички измервателни уреди се включват съгласно инструкциите на производителя на уредите и добрата техническа преценка;

| г) | включват се системите за разреждане, помпите за вземане на проби, охлаждащите вентилатори и системите за събиране на данни; |
| --- | --- |

г)

включват се системите за разреждане, помпите за вземане на проби, охлаждащите вентилатори и системите за събиране на данни;

| д) | дебитите на пробите се регулират до желаните нива, като при желание се използват потоците на системата за обхождане; |
| --- | --- |

д)

дебитите на пробите се регулират до желаните нива, като при желание се използват потоците на системата за обхождане;

| е) | топлообменниците на системата за вземане на проби се загряват и охлаждат предварително до температура в обхвата на тяхната работна температура за изпитване; |
| --- | --- |

е)

топлообменниците на системата за вземане на проби се загряват и охлаждат предварително до температура в обхвата на тяхната работна температура за изпитване;

| ж) | загретите или охладените компоненти като проводите за вземане на проби, филтрите, охлаждащите течности и помпите се оставят да се стабилизират при работната си температура; |
| --- | --- |

ж)

загретите или охладените компоненти като проводите за вземане на проби, филтрите, охлаждащите течности и помпите се оставят да се стабилизират при работната си температура;

| з) | системата за разреждане на потока от отработили газове се включва поне 10 минути преди последователността на изпитването; |
| --- | --- |

з)

системата за разреждане на потока от отработили газове се включва поне 10 минути преди последователността на изпитването;

| и) | преди началото на всеки период от изпитването всички електронни устройства за интегриране се нулират или се нулират отново. |
| --- | --- |

и)

преди началото на всеки период от изпитването всички електронни устройства за интегриране се нулират или се нулират отново.

7.5.3.   Проверяване на газовите анализатори

Избират се обхватите на газовите анализатори. Допускат се анализатори на емисии с автоматично или ръчно превключване на обхватите. По време на изпитвателния цикъл не трябва да се превключва обхватът на анализаторите на емисии. По същото време коефициентите на усилване на аналоговите операционни усилвател(и) на анализатора не трябва да бъдат превключвани по време на изпитвателния цикъл.

Определят се за всички анализатори условията, при които съответният уред дава нулево показание и най-горно показание, като се използват съотносими към международен стандарт газове, които отговарят на спецификациите от точка 9.3.3. Анализаторите от тип пламъчно-йонизационен детектор се регулират на основата на въглеродно число единица (C1).

7.5.4.   Подготовка на филтрите за вземане на проби от прахови частици

Поне един час преди изпитването филтърът се поставя в частично покрито блюдо на Петри, защитено срещу прах, и се поставя в камера за претегляне, с цел стабилизация. В края на стабилизационния период филтърът се претегля и се записва тарата. След това филтърът се съхранява в затворено блюдо на Петри или затворен филтъродържател, докато започне изпитването. Филтърът се използва в рамките на осем часа след изваждането му от камерата за претегляне.

7.5.5.   Регулиране на системата за разреждане

Общият поток на разредените отработили газове в система за разреждане на целия поток или потокът на разредените отработили газове в система за разреждане на част от потока се регулират така, че да се елиминира кондензацията на вода от системата и да се постигне температура върху повърхността на филтъра между 315 K (42° C) и 325 K (52° C).

7.5.6.   Пускане на системата за взимане на проби на прахови частици

Системата за взимане на проби на прахови частици се пуска и поддържа в действие посредством байпас. Фоновото ниво на праховите частиците от разтвотителя може да се определи чрез вземане на проба от разтворителя преди влизането на отработилите газове в тунела за разреждане. Измерването може да бъде направено преди или след изпитването. Стойностите могат да бъдат усреднени, ако е направено измерване и в началото, и в края на цикъла. Ако за измерване на фона се използва различна система за вземане на проби, измерването се извършва успоредно с провеждането на изпитването.

7.6.   Протичане на световния хармонизиран преходен цикъл (WHTC)

7.6.1.   Охлаждане на двигателя

Може да се приложи процедура на естествено или принудително охлаждане. При принудително охлаждане се използва добрата инженерна преценка за конструиране на системи, които да изпращат охлаждащ въздух през двигателя, студено масло през смазочната система на двигателя, да отнемат топлината от охладителя през охладителната система на двигателя и да отнемат топлината от системата за последваща обработка на отработилите газове. В случай на принудително охлаждане на системата за последваща обработка на отработилите газове, охлаждащият въздух не се пуска в действие преди системата за последваща обработка на обработилите газове да се е охладила под температурата за задействане на катализатора. Не се допуска процедура на охлаждане, която има за последица непредставителни емисии.

7.6.2.   Изпитването за пускане при студен двигател

Изпитването за пускане при студен двигател се започва, когато температурите на смазочната, охлаждащата и за последваща обработка системи на двигателя са между 293 и 303 K (20 и 30° C). Двигателят се пуска с използване на един от следните методи:

| (a) | двигателят се пуска, както се препоръчва в наръчника на потребителя, с използване на серийно произведен стартер и съответно зареден акумулатор или подходящ захранващ източник; или |
| --- | --- |

(a)

двигателят се пуска, както се препоръчва в наръчника на потребителя, с използване на серийно произведен стартер и съответно зареден акумулатор или подходящ захранващ източник; или

| б) | двигателят се пуска с използване на динамометричен стенд. Двигателят се задвижва до ± 25 % от характерната му експлоатационна честота на развъртане на старта. Развъртането се спира в рамките на 1 секунда след пускането на двигателя. Ако двигателят не стартира след 15 секунди развъртане, развъртането се спира и се определя причината за неуспеха, освен ако наръчника на потребителя или наръчника за поддръжка и ремонт не описват по-дългото развъртане като нормално. |
| --- | --- |

б)

двигателят се пуска с използване на динамометричен стенд. Двигателят се задвижва до ± 25 % от характерната му експлоатационна честота на развъртане на старта. Развъртането се спира в рамките на 1 секунда след пускането на двигателя. Ако двигателят не стартира след 15 секунди развъртане, развъртането се спира и се определя причината за неуспеха, освен ако наръчника на потребителя или наръчника за поддръжка и ремонт не описват по-дългото развъртане като нормално.

7.6.3.   Период на загряване

Непосредствено след завършване на изпитването на пускане на студен двигател двигателят се подготвя за пускане на загрял двигател, като се използва период на затопляне от 10 ± 1 минута.

7.6.4.   Изпитване за пускане на загрял двигател

Двигателят се пуска в края на периода на затопляне, както е определен в точка 7.6.3, с използване на методите на пускане, дадени в точка 7.6.2.

7.6.5.   Последователност на изпитването

Последователността както на изпитването при пускане на студен двигател, така и на изпитването при пускане на загрял двигател започва с пуска на двигателя. След като двигателят е започнал да работи, се включва регулиране на цикъла така, че работата на двигателя да отговаря на първата зададена точка на цикъла.

Изпитването WHTC се извършва съгласно еталонния цикъл, посочен в точка 7,4. Контролните точки за честотата на въртене и въртящия момент се задават при 5 Hz (10 Hz препоръчително) или повече. Зададените точки се изчисляват чрез линейна интерполация между тези за 1 Hz на еталонния цикъл. Действителната честота на въртене и въртящ момент се записват най-малко всяка секунда по време на изпитвателния цикъл (1 Hz), а сигналите могат да се филтрират електронно.

7.6.6.   Събиране на съответни данни за емисии

В началото на последователността на изпитването измервателното оборудване се пуска в действие, като едновременно:

| а) | започва да събира или анализира разредителя, ако се използва система за разреждане на пълния поток; |
| --- | --- |

а)

започва да събира или анализира разредителя, ако се използва система за разреждане на пълния поток;

| б) | започва да събира или анализира неразредени или разредени отработили газове, в зависимост от използвания метод; |
| --- | --- |

б)

започва да събира или анализира неразредени или разредени отработили газове, в зависимост от използвания метод;

| в) | започва да измерва количеството разредени отработили газове и необходимите температури и налягания; |
| --- | --- |

в)

започва да измерва количеството разредени отработили газове и необходимите температури и налягания;

| г) | започва да записва масовият дебит на отработилите газове, ако се използва анализ на неразредени отработили газове; |
| --- | --- |

г)

започва да записва масовият дебит на отработилите газове, ако се използва анализ на неразредени отработили газове;

| д) | започва да записва обратната връзка за честота на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд. |
| --- | --- |

д)

започва да записва обратната връзка за честота на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд.

Ако се използва измерване на неразредените отработили газове, концентрациите на емисиите ((NM)HC, CO и NOx) и масовият дебит на отработилите газове се измерват непрекъснато и съхраняват с честота поне 2 Hz в компютърна система. Всички други стойности могат да се записват при минимум едно измерване в секунда (1 Hz). За аналогови анализатори реакцията се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

Ако се използва система за разреждане на целия поток, съдържанието на НС и NOx се измерва непрекъснато в тунела за разреждане при честота най-малко от 2 Hz. Средните концентрации се определят чрез интегриране на сигналите от анализатора през време на изпитвателния цикъл. Времето на реагиране на системата не трябва да е повече 20 s и се координира с колебанията на потока CVS и, при необходимост, с отклоненията във времето за взимане на проби/изпитвателен цикъл. Съдържанието на СО, CO2 и неметанови въглеводороди може да се определи, като се интегрират непрекъснато измервани сигнали или се анализират концентрациите в торбичката за пробите, събрани по време на цикъла. Концентрациите на газообразните замърсители в разредителя се определят преди точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане, като се интегрират или събират във фонова торбичка. Всички други стойности се записват при най-малко едно измерване в секунда (1 Hz).

7.6.7.   Вземане на проби от прахови частици

В началото на последователността на изпитването системата за събиране на проби от прахови частици се настройва от режим на обхождане към режим на събиране на частици.

Ако се използва система за разреждане на част от потока, помпата (помпите) за взимане на проба (проби) се регулират така, че дебитът на потока през сондата за взимане на проби от прахови частици или през тръбата за прехвърляне се поддържа пропорционален на масовия дебит на отработилите газове, определен в съответствие с точка 9.4.6.1.

Ако се използва система за разреждане на целия поток, помпата (помпите) за взимане на проба (проби) се регулират така, че дебитът на потока през сондата за взимане на проби от прахови частици или през тръбата за прехвърляне се поддържа на стойност до ±2,5 % от еталонния дебит. Ако се използва компенсация на потока (напр. пропорционално регулиране на пробен поток), необходимо е да се докаже, че съотношението между основния поток през тунела и пробния поток прахови частици не се променя с повече от ±2,5 % от еталонната му стойност (с изключение на първите 10 секунди от взимането на проби). Средната температура и налягане при газомера (газомерите) или входа на контролно-измервателния уред на потока се записва. Ако еталонният дебит не може да се поддържа по време на целия цикъл (в рамките на ±2,5 %) поради задръстване на филтъра с частици, изпитването се анулира. Изпитването се провежда отново с използване на по-нисък дебит на пробата.

7.6.8.   Затихване на двигателя и неизправност на оборудването

Ако двигателят затихне в който и да е момент от изпитването на пускане на студен двигател, изпитването се анулира. Двигателят се подготвя и пуска отново съгласно методите на пускане от точка 7.6.2 и изпитването се повтаря.

Ако двигателят затихне в който и да е момент от изпитването на пускане на загрял двигател, изпитването се анулира. Двигателят се загрява съгласно точка 7.6.3 и изпитването на пускане на загрял двигател се повтаря. В този случай не е нужно да се повтори изпитването на пускане на студен двигател.

Ако се появи неизправност в което и да е необходимо изпитвателно оборудване по време на цикъла, изпитването се анулира и повтаря съобразно горните разпоредби.

7.7.   Протичане на световния хармонизиран стационарен цикъл (WHSC)

7.7.1.   Предварителна подготовка на системата за разреждане и на двигателя

Системата за разреждане и двигателя се пускат и загряват в съответствие с точка 7.4.1. След загряването двигателят и системата за вземане на проби се подготвят предварително като двигателят работи на режим 9 (вж. точка 7.2.2, таблица 1) за минимум 10 минути, като едновременно работи системата за разреждане. Могат да се събират за опит проби на емисии на прахови частици. Не е необходимо обаче стабилизирането или претеглянето на тези филтри за проба и те могат да бъдат бракувани. Дебитите трябва да са регулирани приблизително като дебитите, избрани за изпитването. След предварителната подготовка двигателят се изключва.

7.7.2.   Пускане на двигателя

5 ± 1 минута след завършване на подготовката в режим 9, както е описано в точка 7.7.1, двигателят се пуска съгласно препоръчаната от производителя процедура за пускане в ръководството за експлоатация чрез серийно произведен стартер или динамометричен стенд в съответствие с точка 7.6.2.

7.7.3.   Последователност на изпитването

Последователността на изпитването започва, след като двигателят е започнал да работи и в рамките на една минута след като работата на двигателя се регулира така, че да отговаря на първия режим на цикъла (празен ход).

Изпитването WHSC се извършва съгласно реда на изпитателните режими, изброени в таблица 1 от точка 7.2.2.

7.7.4.   Събиране на съответни данни за емисии

В началото на последователността на изпитването измервателното оборудване се пуска в действие, като едновременно:

| а) | започва да събира или анализира разредителя, ако се използва система за разреждане на пълния поток; |
| --- | --- |

а)

започва да събира или анализира разредителя, ако се използва система за разреждане на пълния поток;

| б) | започва да събира или анализира неразредени или разредени отработили газове, в зависимост от използвания метод; |
| --- | --- |

б)

започва да събира или анализира неразредени или разредени отработили газове, в зависимост от използвания метод;

| в) | започва да измерва количеството разредени отработили газове и необходимите температури и налягания; |
| --- | --- |

в)

започва да измерва количеството разредени отработили газове и необходимите температури и налягания;

| г) | започва да записва масовия дебит на отработилите газове, ако се използва анализ на неразредени отработили газове; |
| --- | --- |

г)

започва да записва масовия дебит на отработилите газове, ако се използва анализ на неразредени отработили газове;

| д) | започва да записва обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд. |
| --- | --- |

д)

започва да записва обратната връзка за честотата на въртене и въртящия момент на динамометричния стенд.

Ако се използва измерване на неразредените отработили газове, концентрациите на емисиите (NM)HC, CO и NOx) и масовият дебит на отработилите газове се измерват постоянно и съхраняват с честота поне 2 Hz в компютърна система. Всички други стойности могат да се записват при минимум едно измерване в секунда (1 Hz). За аналогови анализатори реакцията се записва и калибровъчните данни може да се прилагат при връзка в реално време или автономно по време оценката на данните.

Ако се използва система за разреждане на целия поток, съдържанието на HC and NOx се измерва непрекъснато в тунела за разреждане при честота най-малко от 2 Hz. Средните концентрации се определят чрез интегриране на сигналите от анализатора през време на изпитвателния цикъл. Времето на реагиране на системата не трябва да е повече 20 s и се координира с колебанията на потока CVS и, при необходимост, с отклоненията във времето за взимане на проби/изпитвателен цикъл. Съдържанието на CO, CO2 и неметанови въглеводороди може да се определи като се интегрират непрекъснато измервани сигнали или се анализират концентрациите в торбичката за пробите, събрани по време на цикъла. Концентрациите на газообразните замърсители в разредителя се определят преди точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане, като се интегрират или събират във фонова торбичка Всички други стойности се записват при най-малко едно измерване в секунда (1 Hz).

7.7.5.   Вземане на проби от прахови частици

В началото на последователността на изпитването, системата за събиране на проби от прахови частици се настройва от режим на обхождане към режим на събиране на частици. Ако се използва система за разреждане на част от потока, помпата (помпите) за взимане на проба (проби) се регулират така, че дебитът на потока през сондата за взимане на проби от прахови частици или през тръбата за прехвърляне се поддържа пропорционален на масовия дебит на отработилите газове, определен в съответствие с точка 9.4.6.1.

Ако се използва система за разреждане на целия поток, помпата (помпите) за взимане на проба (проби) се регулират така, че дебитът на потока през сондата за взимане на проби от прахови частици или през тръбата за прехвърляне се поддържа на стойност до ±2,5 % от еталонния дебит. Ако се използва компенсация на потока (напр. пропорционално регулиране на пробен поток), е необходимо да се докаже, че съотношението между основния поток през тунела и пробния поток прахови частици не се променя с повече от ±2,5 % от еталонната му стойност (с изключение на първите 10 секунди от взимането на проби). Средната температура и налягане при газомера (газомерите) или входа на контролно-измервателния уред на потока се записва. Ако еталонният дебит не може да се поддържа по време на целия цикъл (в рамките на ±2,5 %) поради задръстване на филтъра с частици, изпитването се анулира. Изпитването се провежда отново с използване на по-нисък дебит на пробата.

7.7.6.   Затихване на двигателя и неизправност на оборудването

Ако двигателят затихне в който и да е момент от цикъла, изпитването се анулира. Двигателят се подготвя съгласно точка 7.7.1 и пуска отново съгласно точка 7.7.2 и изпитването се повтаря.

Ако се появи неизправност в което и да е необходимо изпитвателно оборудване по време на цикъла, изпитването се анулира и повтаря съобразно горните разпоредби.

7.8.   Процедури преди изпитването

7.8.1.   Действия след провеждане на изпитването

След завършване на изпитването се спира измерването на масовия дебит на отработилите газове, дебита на разредените отработили газове, газовия поток в събирателните торбички и помпата за взимане на проби от прахови частици. При интегриращата анализираща система взимането на проби продължава до изтичане на времето на реагиране на системата.

7.8.2.   Проверка за пропорционално вземане на проби

За всяко пропорционално вземане на серийни проби като вземане на газови проби в торбичка или вземане на проби на прахови частици трябва да се удостовери, че пропорционалното вземане на проби се поддържа съгласно точки 7.6.7 и 7.7.5. Всяка проба, която не изпълнява изискванията, се анулира.

7.8.3.   Подготовка и претегляне на филтрите за прахови частици

Филтърът за прахови частици се поставя в покрити или запечатани контейнери или филтъродържателите трябва да бъдат затворени с цел филтрите за вземане на проби с цел да се предпазят от замърсяване от околната среда. Така защитеният филтър за частици се връща в камерата за претегляне. Филтърът се поставя при работни условия в продължение на поне един час и след това се претегля съгласно точка 9.4.5. Брутното тегло на филтъра се записва.

7.8.4.   Проверка за дрейф

Възможно най-бързо, но не по-късно от 30 минути след завършване на изпитвателния цикъл, или по време на периода на загряване трябва да се определят нулевото показание и показанието от горната точка на скалата за използваните обхвати на газовите анализатори. За целта на настоящата точка изпитвателният цикъл се определя, както следва:

| а) | за WHTC изпитването: пълната последователност: студен двигател — загряване — загрят двигател; |
| --- | --- |

а)

за WHTC изпитването: пълната последователност: студен двигател — загряване — загрят двигател;

| б) | за WHTC изпитването на пускане на загрял двигател (точка 6.6): последователността: загряване — загрял двигател; |
| --- | --- |

б)

за WHTC изпитването на пускане на загрял двигател (точка 6.6): последователността: загряване — загрял двигател;

| в) | за WHTC изпитването на пускане на загрял двигател с многократна регенерация (точка 6.6): общ брой на изпитванията на пускане на загрял двигател; |
| --- | --- |

в)

за WHTC изпитването на пускане на загрял двигател с многократна регенерация (точка 6.6): общ брой на изпитванията на пускане на загрял двигател;

| г) | за изпитването WHSC: изпитвателният цикъл. |
| --- | --- |

г)

за изпитването WHSC: изпитвателният цикъл.

Следните предписания се прилагат за дрейфа на анализатора:

| а) | нулевото показание и показанието от горната точка на скалата преди и след изпитването могат да се въведат директно във формула 66 от точка 8.6.1 без определяне на дрейфа; |
| --- | --- |

а)

нулевото показание и показанието от горната точка на скалата преди и след изпитването могат да се въведат директно във формула 66 от точка 8.6.1 без определяне на дрейфа;

| б) | ако дрейфовата разлика в резултатите преди и след изпитването е по-малка от 1 % от цялата скала, измерените концентрации могат да бъдат използвани некоригирани или могат да бъдат коригирани за дрейф съгласно точка 8.6.1; |
| --- | --- |

б)

ако дрейфовата разлика в резултатите преди и след изпитването е по-малка от 1 % от цялата скала, измерените концентрации могат да бъдат използвани некоригирани или могат да бъдат коригирани за дрейф съгласно точка 8.6.1;

| в) | ако дрейфовата разлика в резултатите преди и след изпитването е равна или по-голяма от 1 % от цялата скала, изпитването се анулира или измерените концентрации трябва да бъдат коригирани за дрейф съгласно точка 8.6.1; |
| --- | --- |

в)

ако дрейфовата разлика в резултатите преди и след изпитването е равна или по-голяма от 1 % от цялата скала, изпитването се анулира или измерените концентрации трябва да бъдат коригирани за дрейф съгласно точка 8.6.1;

7.8.5.   Анализиране на вземането на газови проби в торбичка

Възможно най-бързо се извършва следното:

| а) | газовите проби в торбичка се анализират не по-късно от 30 минути след приключване на изпитването на пускане на загрял двигател или в периода на подготовка за изпитването на пускане на загрял двигател; |
| --- | --- |

а)

газовите проби в торбичка се анализират не по-късно от 30 минути след приключване на изпитването на пускане на загрял двигател или в периода на подготовка за изпитването на пускане на загрял двигател;

| б) | фоновите проби се анализират не по-късно от 60 минути след приключване на изпитването на пускане на загрял двигател. |
| --- | --- |

б)

фоновите проби се анализират не по-късно от 60 минути след приключване на изпитването на пускане на загрял двигател.

7.8.6.   Удостоверяване на работата при цикъла

Преди изчисляването на действителната работа при цикъла всякакви точки, записани при пускането на двигателя, се пропускат. Действителната работа при цикъла се определя по време на изпитвателния цикъл, като действителните стойности на скоростта на въртене и въртящия момент се използват синхронно за изчисляване на моментните стойности на мощността на двигателя. За изчисляването на действителната работа при цикъла W
  act (kWh) трябва да се интегрират моментните стойности на мощността на двигателя от изпитвателния цикъл. Ако спомагателните устройства/оборудване не са монтирани в съответствие с точка 6.3.1, моментните стойности на мощността се коригират, като се използва формула (4) от точка 6.3.5.

За интегрирането на действителната мощност на двигателя се използва същата методика като описаната в точка 7.4.8.

Действителната работа при цикъла W
  act се използва за сравнение с еталонната работа на цикъла W
  ref и за изчисляване на специфичните емисии, получени при изпитване на стенд (вж. точка 8.6.3).

Стойността на W
  act трябва да бъде между 85 % и 105 % от W
  ref.

7.8.7.   Статистическа проверка на изпитвателния цикъл

Както за изпитването WHTC, така и за изпитването WHSC се извършва линейна регресия на действителните стойности (n
  act, M
  act, P
  act) към еталонните стойности (n
  ref, M
  ref, P
  ref).

За да се сведе до минимум ефектът на отклонение на времезакъснението между действителните и еталонните стойности на цикъла, цялата последователност на сигнали от обратната връзка по честота на въртене и въртящ момент на двигателя може се ускори или забави по отношение на еталонната честота на въртене и въртящ момент. Ако сигналите се коригират, честотата на въртене и въртящият момент трябва да се коригират със същата стойност и в същата посока.

Използва се методът на най-малките квадрати, като най-подходящото уравнение е от вида:

Formula (11)

където:

| y | е действителната стойност на честота на въртене (min–1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW); |
| --- | --- |
| a1 | е наклонът на кривата на регресия; |
| x | е еталонната стойност на честота на въртене (min–1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW); |
| a0 | е точката на пресичане на кривата на регресия с оста y. |

y

е действителната стойност на честота на въртене (min–1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW);

a1

е наклонът на кривата на регресия;

x

е еталонната стойност на честота на въртене (min–1), въртящ момент (Nm) или мощност (kW);

a0

е точката на пресичане на кривата на регресия с оста y.

Стандартната грешка на оценяването (SEE) на „у“ спрямо „х“ и коефициентът на определяне (r2) се изчисляват за всяка една крива на регресия.

Препоръчва се този анализ да се извършва при 1 Hz. Изпитването се счита за валидно, ако са изпълнени всички критерии от таблица 2 (WHTC) или таблица 3 (WHSC).

Таблица 2

Допуски на кривата на регресия за изпитването WHTC

| | Честота на въртене | Въртящ момент | Мощност |
| --- | --- | --- | --- |
| Стандартна грешка на оценяването (SEE) на у спрямо х | Максимум 5 % от максималната изпитвателна честота на въртене | Максимум 10 % от максималния въртящ момент на двигателя | Максимум 10 % от максималната мощност на двигателя |
| Наклон на кривата на регресията, a1 | От 0,95 до 1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 |
| Коефициент за определяне, r2 | Минимум 0,970 | Минимум 0,850 | Минимум 0,910 |
| Пресичане на у с кривата на регресия, a0 | Максимум 10 % от честотата на въртене на празния ход | ± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, в зависимост от това кое е по-голямо | ± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, в зависимост от това кое е по-голямо |

Честота на въртене

Въртящ момент

Мощност

Стандартна грешка на оценяването (SEE) на у спрямо х

Максимум 5 % от максималната изпитвателна честота на въртене

Максимум 10 % от максималния въртящ момент на двигателя

Максимум 10 % от максималната мощност на двигателя

Наклон на кривата на регресията, a1

От 0,95 до 1,03

0,83—1,03

0,89—1,03

Коефициент за определяне, r2

Минимум 0,970

Минимум 0,850

Минимум 0,910

Пресичане на у с кривата на регресия, a0

Максимум 10 % от честотата на въртене на празния ход

± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, в зависимост от това кое е по-голямо

± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, в зависимост от това кое е по-голямо

Таблица 3

Допуски на кривата на регресия за изпитването WHSC

| | Честота на въртене | Въртящ момент | Мощност |
| --- | --- | --- | --- |
| Стандартна грешка на оценяването (SEE) на у спрямо х | Максимум 1 % от максималната изпитвателна честота на въртене | Максимум 2 % от максималния въртящ момент на двигателя | Максимум 2 % от максималната мощност на двигателя |
| Наклон на кривата на регресията, a1 | От 0,99 до 1,01 | 0,98—1,02 | 0,98—1,02 |
| Коефициент за определяне, r2 | Минимум 0,990 | Минимум 0,950 | Минимум 0,950 |
| Пресичане на у с кривата на регресия, a0 | Максимум 1 % от максималната изпитвателна честота на въртене | ± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, в зависимост от това кое е по-голямо | ± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, в зависимост от това кое е по-голямо |

Честота на въртене

Въртящ момент

Мощност

Стандартна грешка на оценяването (SEE) на у спрямо х

Максимум 1 % от максималната изпитвателна честота на въртене

Максимум 2 % от максималния въртящ момент на двигателя

Максимум 2 % от максималната мощност на двигателя

Наклон на кривата на регресията, a1

От 0,99 до 1,01

0,98—1,02

0,98—1,02

Коефициент за определяне, r2

Минимум 0,990

Минимум 0,950

Минимум 0,950

Пресичане на у с кривата на регресия, a0

Максимум 1 % от максималната изпитвателна честота на въртене

± 20 Nm или ± 2 % от максимален въртящ момент, в зависимост от това кое е по-голямо

± 4 kW или ± 2 % от максималната мощност, в зависимост от това кое е по-голямо

Единствено за целите на регресията е разрешено пропускането на точки, отбелязани в таблица 4, преди правенето на изчисления на регресията. Тези точки обаче не се пропускат за изчисляването на работата при цикъла и емисиите. Пропускането на точки може да се приложи към целия цикъл или която и да е негова част.

Таблица 4

Разрешено пропускане на точки от регресивните анализи

| Събитие | Условия | Разрешено пропускане на точки |
| --- | --- | --- |
| Минимално задание от оператора (точка на празен ход) | n
  ref = 0 %
  и

  M
  ref = 0 %;
  и

  M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)
  и

  M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | честота на въртене и въртящ момент |
| Минимално задание от оператора (точка на работен режим на двигателя) | M
  ref < 0 % | мощност и въртящ момент |
| Минимално задание от оператора | n
  act ≤ 1.02 n
  ref и M
  act > M
  ref

  или

  n
  act > n
  ref и M
  act ≤ M
  ref'
  или

  n
  act > 1,02 n
  ref и M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | мощност и въртящ момент или честота на въртене |
| Максимално задание от оператора | n
  act < n
  ref и M
  act ≥ M
  ref

  или

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref и M
  act < M
  ref

  или

  n
  act < 0,98 n
  ref и M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque) | мощност и въртящ момент или честота на въртене |

Събитие

Условия

Разрешено пропускане на точки

Минимално задание от оператора (точка на празен ход)

n
  ref = 0 %

и

M
  ref = 0 %;

и

M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

и

M
  act < (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

честота на въртене и въртящ момент

Минимално задание от оператора (точка на работен режим на двигателя)

M
  ref < 0 %

мощност и въртящ момент

Минимално задание от оператора

n
  act ≤ 1.02 n
  ref и M
  act > M
  ref

или

n
  act > n
  ref и M
  act ≤ M
  ref'

или

n
  act > 1,02 n
  ref и M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

мощност и въртящ момент или честота на въртене

Максимално задание от оператора

n
  act < n
  ref и M
  act ≥ M
  ref

или

n
  act ≥ 0,98 n
  ref и M
  act < M
  ref

или

n
  act < 0,98 n
  ref и M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

мощност и въртящ момент или честота на въртене

8.   ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ЕМИСИИ

Крайният резултат от изпитването се закръглява еднократно до съответния брой знаци след десетичната запетая, посочени в приложимия стандарт за емисии, плюс една допълнителна значеща цифра, в съответствие с ASTM E 29-06B. Не се позволява получаването на окончателни резултати на специфичните емисии в режим на двигателна спирачка, чрез закръгляване на междинни стойности.

Пример на изчислителните процедури е даден във допълнение 6.

С предварителното съгласие на органа за одобрение на типа се допуска изчисляването на емисиите на моларна основа в съответствие с приложение 7 към gtr No [xx] относно протокол от изпитването на емисии отработили газове за извънпътна подвижна техника.

8.1.   Коригиране за преминаване от сухо към влажно състояние

Ако емисиите се измерват на суха база, то измерената концентрация се преобразува към влажна база съгласно следната формула:

Formula (12)

където:

| c
  d | е сухата концентрация в ppm и обемни проценти; |
| --- | --- |
| kw | е сухият/влажният корекционен коефициент (k
  w,a, k
  w,e или k
  w,d в зависимост от съответната използвана формула). |

c
  d

е сухата концентрация в ppm и обемни проценти;

kw

е сухият/влажният корекционен коефициент (k
  w,a, k
  w,e или k
  w,d в зависимост от съответната използвана формула).

8.1.1.   Неразредени отработили газове

Formula (13)

или

Formula (14)

или

Formula (15)

като

Formula (16)

както и

Formula (17)

където:

| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух; |
| --- | --- |
| w
  ALF | е водородното съдържание на горивото, % маса; |
| q
  mf,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s; |
| q
  mad,I | е моментен масов дебит на сухия входящ въздух, kg/s; |
| p
  r | е налягането на водните пари след охладителя, kPa; |
| p
  b | е общо атмосферно налягане, kPa; |
| w
  DEL | е азотното съдържание на горивото, % маса; |
| w
  EPS | е кислородно съдържание на горивото, % маса; |
| α | е моларно водородно съотношение на горивото; |
| c
  CO2 | е концентрация на сух CO2, %; |
| c
  CO | е концентрация на сух CO, %. |

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух;

w
  ALF

е водородното съдържание на горивото, % маса;

q
  mf,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s;

q
  mad,I

е моментен масов дебит на сухия входящ въздух, kg/s;

p
  r

е налягането на водните пари след охладителя, kPa;

p
  b

е общо атмосферно налягане, kPa;

w
  DEL

е азотното съдържание на горивото, % маса;

w
  EPS

е кислородно съдържание на горивото, % маса;

α

е моларно водородно съотношение на горивото;

c
  CO2

е концентрация на сух CO2, %;

c
  CO

е концентрация на сух CO, %.

Формулите (13) и (14) са принципно идентични, като коефициентът 1,008 във формули (13) и (15) представлява приближена стойност на по-точния знаменател във формула (14).

8.1.2.   Разредени отработили газове

Formula (18)

или

Formula (19)

като

Formula (20)

където:

| α | е моларното водородно съотношение на горивото; |
| --- | --- |
| c
  CO2w | е концентрацията на CO2 във влажен въздух, %; |
| c
  CO2d | е концентрация на CO2 в сух въздух, %; |
| H
  d | е влажността на разредителя, g вода за kg сух въздух; |
| H
  a | е влажността на входящия въздух, g вода за kg сух въздух; |
| D | е коефициентът на разреждане (вж. точка 8.5.2.3.2). |

α

е моларното водородно съотношение на горивото;

c
  CO2w

е концентрацията на CO2 във влажен въздух, %;

c
  CO2d

е концентрация на CO2 в сух въздух, %;

H
  d

е влажността на разредителя, g вода за kg сух въздух;

H
  a

е влажността на входящия въздух, g вода за kg сух въздух;

D

е коефициентът на разреждане (вж. точка 8.5.2.3.2).

8.1.3.   Разредител

Formula (21)

като

Formula (22)

където:

| H
  d | е влажността на разредителя, g вода за kg сух въздух. |
| --- | --- |

H
  d

е влажността на разредителя, g вода за kg сух въздух.

8.2.   Корекция на NOx за влага

Тъй като емисиите на NOx зависят от условията на околния въздух, концентрацията на NOx се коригира за влагата на околния въздух с коефициентите, дадени в точка 8.2.1 или 8.2.2. Влажността на входящия въздух Ha може да се получи от измерване на относителната влажност, измерване на темепратурата на оросяване измерване на налягането на изпаряване или измерване суха/мокра колба с помощта на общоприетите формули.

8.2.1.   Двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване

Formula (23)

където:

| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух. |
| --- | --- |

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух.

8.2.2.   Двигатели с принудително запалване

Formula (24)

където:

| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух. |
| --- | --- |

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух.

8.3.   Корекцията за подемната сила на филтъра за прахови частици

Теглото на филтъра за вземане на проби се коригира за подемната му сила във въздушна среда. Корекцията за подемната му сила зависи от плътността на филтъра за вземане на проби, плътността на въздуха и плътността на калибровъчната тежест на везната и не отчита на подемната сила на самите прахови частици. Корекцията за подемна сила се прилага както за тарата на филтъра, така и за брутното теглото на филтъра.

Когато не е известна плътността на материала за направа на филтъра се използват следните плътности:

| а) | покрит с тефлон филтър от стъклени влакна: 2 300 kg/m3; |
| --- | --- |

а)

покрит с тефлон филтър от стъклени влакна: 2 300 kg/m3;

| б) | покрит с тефлон мембранен филтър: 2 144 kg/m3; |
| --- | --- |

б)

покрит с тефлон мембранен филтър: 2 144 kg/m3;

| в) | покрит с тефлон мембранен филтър с придържащ пръстен от полиметилпентен: 920 kg/m3. |
| --- | --- |

в)

покрит с тефлон мембранен филтър с придържащ пръстен от полиметилпентен: 920 kg/m3.

За калибровъчни везни от неръждаема стомана се използва плътност от 8 000 kg/m3. Когато калибровъчните везни са от друг материал, трябва да се знае плътността му.

Използва се следната формула:

Formula (25)

като

Formula (26)

където:

| m
  uncor | е некоригираната маса на пробата от прахови частици, mg; |
| --- | --- |
| ρ
  a | е плътността на въздуха, kg/m3; |
| ρ
  w | е плътността на калибровъчната тежест на везната, kg/m3; |
| ρ
  f | е плътността на филтъра за вземане на проба от прахови частици, kg/m3; |
| p
  b | е общо атмосферно налягане, kPa; |
| T
  a | е температурата на околния на везната въздух, К; |
| 28,836 | е моларна маса на въздуха при еталонна влажност (282,5 K), g/mol; |
| 8,3144 | е моларна газова константа. |

m
  uncor

е некоригираната маса на пробата от прахови частици, mg;

ρ
  a

е плътността на въздуха, kg/m3;

ρ
  w

е плътността на калибровъчната тежест на везната, kg/m3;

ρ
  f

е плътността на филтъра за вземане на проба от прахови частици, kg/m3;

p
  b

е общо атмосферно налягане, kPa;

T
  a

е температурата на околния на везната въздух, К;

28,836

е моларна маса на въздуха при еталонна влажност (282,5 K), g/mol;

8,3144

е моларна газова константа.

Масата на пробата от прахови частици mp, използвана в точки 8.4.3 и 8.5.3, се изчислява, както следва:

Formula (27)

където:

| m
  f,G | е коригираната за подемната сила брутна маса на филтъра от прахови частици, mg; |
| --- | --- |
| m
  f,T | е коригираната за подемната сила тара на филтъра за прахови частици, mg. |

m
  f,G

е коригираната за подемната сила брутна маса на филтъра от прахови частици, mg;

m
  f,T

е коригираната за подемната сила тара на филтъра за прахови частици, mg.

8.4.   Измерване при разреждане на част от потока и при неразредени отработили газове

Сигналите за моментната концентрация на газообразните компоненти, получени било чрез интегриране по време на цикъла, или чрез събиране на проби в торбичка, се използват за изчисляване на масовите емисии с помощта на умножение с моментния масов дебит на отработилите газове. Масовият дебит на отработилите газове може да се измерва пряко или да се изчисли с използване на методите за измерване на входящия поток на въздуха и горивото, метода на трасирането или измерването на входящия въздух и съотношението между въздуха и горивото. Трябва да се обърне специално внимание на времето на реагиране на различните уреди. Тези разлики се взимат предвид чрез изравняване на времето на сигналите. За праховите частици сигналите за масовия дебит на отработилите газове се използват за регулиране на системата за разреждане на част от потока така, че да се вземе проба, пропорционална на масовия дебит на отработилите газове. Качеството на пропорционалността се проверява с прилагане на регресивен анализ между потока на пробата и потока на отработилите газове в съответствие с точка 9.4.6.1. Пълната изпитвателна установка е изобразена схематично на фиг. 6.

Image

8.4.1.   Определяне на масовия поток отработили газове

8.4.1.1.   Въведение

За изчисляване на емисиите от неразредените отработили газове и за регулиране на система за разреждане на част от потока е необходимо да се знае масовият дебит на отработилите газове. За определяне на този дебит може да се използва който и да е от методите, описани в точки 8.4.1.3 — 8.4.1.7.

8.4.1.2.   Време на реагиране

За изчисляване на емисиите, времето на реагиране по който и да е от методите, описани в точки 8.4.1.3 — 8.4.1.7, трябва да е равно на или по-малко от времето на реагиране на анализатора от ≤ 10 s, изисквано в точка 9.3.5.

С цел регулиране на система за разреждане на част от потока се изисква по-бързо реагиране. За системи за разреждане на част от потока с регулиране в реално време се изисква време на реагиране ≤ 0,3 секунди. За системи за разреждане на част от потока с прогнозен контрол, на база предварително записано изпитване, се изисква време на реагиране на системата за измерване на потока отработили газове ≤ 5 секунди, с време на нарастване ≤ 1 секунда. Времето на реагиране на системата се указва от производителя на уреда. Изискванията към комбинираното време на реагиране на системата за измерване на потока отработили газове и системата за разреждане на част от потока са посочени в точка 9.4.6.1.

8.4.1.3.   Метод на пряко измерване

Прякото измерване на моментния поток отработили газове може да се направи посредством системи, като например:

| а) | устройства за диференциално налягане като дюза на потока (вж. за подробности ISO 5167); |
| --- | --- |

а)

устройства за диференциално налягане като дюза на потока (вж. за подробности ISO 5167);

| б) | ултразвуков дебитомер; |
| --- | --- |

б)

ултразвуков дебитомер;

| в) | вихров дебитодомер. |
| --- | --- |

в)

вихров дебитодомер.

Взимат се предпазни мерки за избягване на грешки в измерването, които могат да повлияят върху грешките в стойностите на емисиите. Такива мерки включват внимателния монтаж на устройството в изпускателната система на двигателя съгласно препоръките на производителя на уреда и добрата инженерна практика. По-специално действието на двигателя и емисиите не трябва да бъдат повлияни от монтажа на устройството.

Дебитомерите трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 9.2.

8.4.1.4.   Метод за измерване на дебита на въздуха и на горивото

Той включва измерване на въздушния поток и потока на горивото с подходящи дебитомери. Изчисляването на моментния поток на отработилите газове е, както следва:

Formula (28)

където:

| q

  mew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  maw,i | е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s; |
| q

  mf,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s; |

q

  mew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s;

q

  maw,i

е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s;

q

  mf,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s;

Дебитомерите трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 9.2 и едновременно да са достатъчно точни, за да отговарят също на изискванията за линейност на потока на отработилите газове.

8.4.1.5.   Метод за измерване чрез трасиране

Той включва измерване на концентрацията на индикаторен газ в отработилите газове.

Известно количество инертен газ (напр. чист хелий) се впръсква в потока отработили газове като индикаторен газ. Газът се смесва и разрежда с отработилите газове, но не реагира в изпускателната тръба. Концентрацията на газа се измерва в проба от отработилите газове.

За да се осигури пълно смесване на индикаторния газ, сондата за взимане на проба от отработили газове се разполага на разстояние 1 m или 30 пъти диаметъра на изпускателната тръба, в зависимост от това кое е по-голямо, след точката за впръскване на индикаторен газ. Сондата за вземане на проба може да се разположи по-близо до точката за впръскване, ако пълното смесване се проверява чрез сравнение на концентрацията на индикаторния газ с еталонната концентрация, когато индикаторният газ се впръсква преди двигателя.

Дебитът на индикаторния газ се задава така, че неговата концентрация при празен ход на двигателя след смесването да става по-малка от пълната скала на анализатора за индикаторен газ.

Дебитът на отработилите газове се изчислява, както следва:

Formula (29)

където:

| q

  mew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  vt | е дебит на индикаторния газ, cm3/min; |
| c
  mix,i | е моментна концентрация на индикаторния газ след смесване, ppm; |
| ρ
  e | е плътността на отработилите газове, kg/m3 (срвн. таблица 4); |
| c
  b | е фонова концентрация на индикаторния газ във входящия въздух, ppm. |

q

  mew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s;

q

  vt

е дебит на индикаторния газ, cm3/min;

c
  mix,i

е моментна концентрация на индикаторния газ след смесване, ppm;

ρ
  e

е плътността на отработилите газове, kg/m3 (срвн. таблица 4);

c
  b

е фонова концентрация на индикаторния газ във входящия въздух, ppm.

Фоновата концентрация на индикаторния газ (c
  b) може да бъде определена чрез усредняване на фоновата концентрация, измерена непосредствено преди и след провеждане на изпитването.

Когато фоновата концентрация е по-малка от 1 % от концентрацията на индикаторния газ след смесване (c
  mix.i) в максималния поток отработили газове, тя може да се пренебрегне.

Системата като цяло трябва да отговаря на изискванията за линейност на потока на отработилите газове от точка 9.2.

8.4.1.6.   Метод за измерване на въздушен поток и съотношение въздух— гориво

Той включва изчисление на масата на отработилите газове от въздушния поток и съотношението въздух— гориво. Моментният масов дебит на отработилите газове се изчислява, както следва:

Formula (30)

като

Formula (31)

Formula (32)

където:

| q

  maw,i | е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s; |
| --- | --- |
| A/F
  st | стехиометрично съотношение въздух— гориво, kg/kg; |
| λ
  i | коефициентът на моментния излишък на въздух; |
| c
  CO2d | е концентрацията на сух CO2, %; |
| c
  COd | е концентрацията на сух CO, ppm |
| c
  HCw | е концентрацията на влажен HC, ppm. |

q

  maw,i

е моментен масов дебит на входящия въздух, kg/s;

A/F
  st

стехиометрично съотношение въздух— гориво, kg/kg;

λ
  i

коефициентът на моментния излишък на въздух;

c
  CO2d

е концентрацията на сух CO2, %;

c
  COd

е концентрацията на сух CO, ppm

c
  HCw

е концентрацията на влажен HC, ppm.

Дебитомерът и анализаторите на въздуха трябва да отговарят на изискванията за линейност от точка 9.2 и едновременно да са достатъчно точни, за да отговарят също на изискванията за линейност на потока на отработилите газове от точка 9.2.

Ако оборудване за измерване на съотношението въздух— гориво, като например тип циркониев датчик, се използва за измерване на коефициента на излишъка на въздух, то трябва да отговаря на спецификациите от точка 9.3.2.7.

8.4.1.7.   Метод на въглеродния баланс

Той включва изчисление на масата на отработилите газове от потокa на горивото и газообразните компоненти на отработилите газове, които съдържат въглерод. Моментният масов дебит на отработилите газове се изчислява, както следва:

Formula (33)

като

Formula (34)

както и

Formula (35)

където:

| q
  mf,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s; |
| --- | --- |
| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух; |
| w
  BET | е кислородно съдържание на гориво, % маса; |
| w
  ALF | е водородното съдържание на горивото, % маса; |
| w
  DEL | е азотното съдържание на горивото, % маса; |
| w
  EPS | е кислородно съдържание на гориво, % маса; |
| c
  CO2d | е концентрацията на сух CO2, %; |
| c
  CO2d,a | e концентрацията на влажен CO2 в околния въздух, %; |
| c
  CO | е концентрацията на влажен CO, ppm; |
| c
  HCw | е концентрацията на влажен HC, ppm. |

q
  mf,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s;

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух;

w
  BET

е кислородно съдържание на гориво, % маса;

w
  ALF

е водородното съдържание на горивото, % маса;

w
  DEL

е азотното съдържание на горивото, % маса;

w
  EPS

е кислородно съдържание на гориво, % маса;

c
  CO2d

е концентрацията на сух CO2, %;

c
  CO2d,a

e концентрацията на влажен CO2 в околния въздух, %;

c
  CO

е концентрацията на влажен CO, ppm;

c
  HCw

е концентрацията на влажен HC, ppm.

8.4.2.   Определяне на газообразните компоненти

8.4.2.1.   Въведение

Газообразните компоненти в неразредените отработили газове, изпускани от двигателя, който е подложен на техническите изпитвания, се измерват със системи за измерване и взимане на проба, описани в точка 9.3 и допълнение 3. Оценката на данните е описана в точка 8.4.2.2.

В точки 8.4.2.3 и 8.4.2.4 са описани две процедури на изчисляване, които са еквивалентни за еталонните горива от допълнение 2. Процедурата от точка 8.4.2.3 е по-пряка, тъй като използва табулирани стойности на u за съотношението между плътностите на компонент и на отработилите газове. Процедурата от точка 8.4.2.4 е по-точна за качества на горивата, които се отклоняват от спецификациите в допълнение 2, но изисква анализ на елементите от състава на горивото.

8.4.2.2.   Оценяване на данните

Съответните данни за емисиите се записват и съхраняват в съответствие с точка 7.6.6.

За изчисляване на масовите емисии на газообразните компоненти графиките на записаните концентрации и на масовия поток отработили газове се изравняват по времето на преобразуване, както е определено в точка 3.1.30. Времето на реагиране на всеки анализатор на газообразни емисии и от системата за масов поток на отработили газове се определя съгласно съответно точки 8.4.1.2 и 9.3.5 и се записва.

8.4.2.3.   Изчисляване на масовите емисии, основано на таблични стойности

Масата на замърсителите (g/изпитване) се определя, като се изчислят моментните маси на емисиите от неразредените концентрации на замърсителите и от масовия поток на отработилите газове, които се изравняват с времето на преобразуване, както е определено в съответствие с точка 8.4.2.2, като се интегрират моментните стойности от цикъла и интегрираните стойности се умножат със стойностите u от таблица 5. Ако е измерена на суха база, коефициентът на преобразуване на стойността от сухо към влажно състояние съгласно раздел 8.1 се прилага към моментните стойности на концентрацията преди да са направени каквито и да е допълнителни изчисления.

За изчисляването на NOx, масовите емисии се умножават с корекционния коефициент на влажността k
  h,D или k
  h,G, както е определен съгласно точка 8.2.

Прилага се следната формула:

Formula (в g/изпитване) (36)

където:

| u
  gas | е съответната стойност на компонента в отработилите газове съгласно таблица 5; |
| --- | --- |
| c
  gas,i | моментната концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm; |
| q

  mew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s; |
| f | е честотата на вземане на проби, Hz |
| n | е брой на измерванията |

u
  gas

е съответната стойност на компонента в отработилите газове съгласно таблица 5;

c
  gas,i

моментната концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm;

q

  mew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s;

f

е честотата на вземане на проби, Hz

n

е брой на измерванията

Таблица 5

Стойности u на неразредените отработили газове и плътност на компонентите

| Гориво | ρ
  e | Газ |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Дизел | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Етанол | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| СПГ (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Пропан | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Бутан | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| ВНГ (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Гориво

ρ
  e

Газ

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Дизел

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Етанол

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

СПГ (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Пропан

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Бутан

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

ВНГ (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4.   Изчисление на масовите емисии, основано на точни формули

Масата на замърсителите (g/изпитване) се определя, като се изчислят моментните маси на емисиите от неразредените концентрации на замърсителите, стойностите u и от масовия поток на отработилите газове, които се изравняват с времето на преобразуване, както е определено в съответствие с точка 8.4.2.2, и като се интегрират моментните стойности от цикъла. Ако е измерена на суха база, коефициентът на преобразуване на стойността от сухо към влажно състояние съгласно раздел 8.1.се прилага към моментните стойности на концентрацията преди да са направени каквито и да е допълнителни изчисления.

За изчисляването на NOx, масовите емисии се умножават с корекционния коефициент на влажността k
  h,D или k
  h,G, както е определен съгласно точка 8.2.

Прилага се следната формула:

Formula (в g/изпитване) (37)

където:

| u
  gas,i | е изчислено по фотмула 38 или 39; |
| --- | --- |
| c
  gas,i | моментната концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm; |
| q

  mew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s; |
| f | е честотата на вземане на проби, Hz; |
| n | е брой на измерванията. |

u
  gas,i

е изчислено по фотмула 38 или 39;

c
  gas,i

моментната концентрация на съответния компонент в отработилите газове, ppm;

q

  mew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s;

f

е честотата на вземане на проби, Hz;

n

е брой на измерванията.

Моментните u стойности се изчисляват, както следва:

Formula (38)

или

Formula (39)

като

Formula (40)

където:

| M
  ga | е моларната маса на газовия компонент, g/mol (срвн. допълнение 6); |
| --- | --- |
| M
  e,i | е моментна моларна маса на отработилите газове, g/mol; |
| ρ
  gas | е плътност на газовия компонент, kg/m3; |
| ρ
  e,i | е моментна плътност на отработилите газове, kg/m3; |

M
  ga

е моларната маса на газовия компонент, g/mol (срвн. допълнение 6);

M
  e,i

е моментна моларна маса на отработилите газове, g/mol;

ρ
  gas

е плътност на газовия компонент, kg/m3;

ρ
  e,i

е моментна плътност на отработилите газове, kg/m3;

За гориво с общ състав CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  S
  γ
   моларната маса на отработилите газове M
  e, се получава при допускане на пълно изгаряне, както следва:

Formula (41)

където:

| q

  maw,i | е моментен масов дебит на входящия въздух на влажна база, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  mf,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s; |
| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух; |
| M
  a | е моларна маса на сухия входящ въздух = 28,965 g/mol; |

q

  maw,i

е моментен масов дебит на входящия въздух на влажна база, kg/s;

q

  mf,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s;

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух;

M
  a

е моларна маса на сухия входящ въздух = 28,965 g/mol;

Плътността на отработилите газове ρ
  e се получава, както следва:

Formula (42)

където:

| q

  mad,i | е моментен масов дебит на входящия въздух на суха база, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  mf,i | е моментен масов дебит на горивото, kg/s; |
| H
  a | е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух; |
| k
  fw | е специфичният коефициент за вида гориво за влажни отработили газове (формула 16) от точка 8.1.1. |

q

  mad,i

е моментен масов дебит на входящия въздух на суха база, kg/s;

q

  mf,i

е моментен масов дебит на горивото, kg/s;

H
  a

е влажност на входящия въздух, g вода за kg сух въздух;

k
  fw

е специфичният коефициент за вида гориво за влажни отработили газове (формула 16) от точка 8.1.1.

8.4.3.   Определяне на праховите частици

8.4.3.1.   Оценяване на данните

Масата на праховите частици се изчислява съгласно формула 27 от точка 8.3. За оценка на концентрацията на частиците се записва общата маса на пробата (m
  sep) през филтъра за времето на изпитвателния цикъл.

С предварителното одобрение на органа за одобрение на типа масата на праховите частици може да бъде коригирана за нивото на праховите частици в разредителя, определено в точка 7.5.6, съобразно добрата инженерна практика и специфичните проектни характеристики на използваната система за измерване праховите частици.

8.4.3.2.   Изчисляване на масовите емисии

В зависимост от конструкцията на системата, масата на праховите частици (g/изпитване) се изчислява по който и да е от методите в точка 8.4.3.2.1 или 8.4.3.2.2 след корекция за подемната сила на филтъра с праховата проба съгласно точка 8.3.

8.4.3.2.1.   Изчисление на основата на съотношението на пробата

Formula (43)

където:

| m
  p | е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg; |
| --- | --- |
| r
  s | е средно съотношение на пробите по време на цикъла |

m
  p

е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg;

r
  s

е средно съотношение на пробите по време на цикъла

като:

Formula (44)

където:

| m
  se | е маса на пробата по време на цикъла, kg; |
| --- | --- |
| m
  ew | е обща маса на потока отработили газове през цикъла, kg; |
| m
  sep | е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg; |
| m
  sed | маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане, kg. |

m
  se

е маса на пробата по време на цикъла, kg;

m
  ew

е обща маса на потока отработили газове през цикъла, kg;

m
  sep

е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg;

m
  sed

маса на разредените отработили газове, преминаващи през тунела за разреждане, kg.

В случай на обща система за взимане на проби m
  sep и m
  sed са идентични.

8.4.3.2.2.   Изчисление на основата на отношението на разреждането

Formula (45)

където:

| m
  p | е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg; |
| --- | --- |
| m
  sep | е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg; |
| m
  edf | е маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла, kg. |

m
  p

е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg;

m
  sep

е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg;

m
  edf

е маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла, kg.

Сумарната маса на еквивалентните разредени отработили газове по време на цикъла се определя, както следва:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

където:

| q

  medf,i | е моментен еквивалентен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s; |
| --- | --- |
| q

  mew,i | е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s; |
| r
  d,i | е моментен коефициент на разреждането; |
| q

  mdew,i | е моментен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s; |
| q

  mdw,i | е моментен масов дебит на разредителя, kg/s; |
| f | е честотата на вземане на проби, Hz; |
| n | е брой на измерванията. |

q

  medf,i

е моментен еквивалентен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s;

q

  mew,i

е моментен масов дебит на отработилите газове, kg/s;

r
  d,i

е моментен коефициент на разреждането;

q

  mdew,i

е моментен масов дебит на разредени отработили газове, kg/s;

q

  mdw,i

е моментен масов дебит на разредителя, kg/s;

f

е честотата на вземане на проби, Hz;

n

е брой на измерванията.

8.5.   Система за измерване на целия поток (CVS)

Сигналите за концентрация на газовите компоненти, получени било чрез интегриране по време на цикъла, или чрез събиране на газови проби в торбичка, се използват за изчисляване на масовите емисии с помощта на умножение с масовия дебит на разредените отработили газове. Масовият дебит на отработилите газове се измерва посредством система за вземане на проби при постоянен обем (CVS), която може да използва обемна помпа (PDP), тръба на Вентури с критичен поток (CFV) или дозвукова тръба на Вентури (SSV) със или без компенсиране на потока.

За събиране на газови проби в торбичка и вземане на проба от прахови частици се взема пропорционална проба от разредените отработили газове от CVS системата. За система без компенсиране на потока, отношението на дебита на пробите към потока на CVS не трябва да варира с повече от ±2,5 % от зададената точка на изпитването. За система с компенсиране на потока, всеки отделен дебит е константен в рамките на ±2,5 % от съответния целеви дебит.

Пълната изпитвателна установка е изобразена схематично на фиг. 7.

Image

8.5.1.   Определяне на потока на разредените отработили газове

8.5.1.1.   Въведение

За изчисляване на емисиите в разредените отработили газове е необходимо да се знае масовият дебит на разредените отработили газове. Общият разреден поток отработили газове за цикъл (kg/изпитване) се изчислява от измерените стойности за цикъла и съответните калибровъчни данни на измервателното устройство за поток (V
  0 за PDP, K
  V за CFV, C
  d за SSV) с помощта на който и да е от методите, описани в точки 8.5.1.2 — 8.5.1.4. Ако общата маса на пробата на прахови частици (m
  sep) превишава 0,5 % от общия поток на CVS (m
  ed), потокът на CVS се коригира за m
  sep или потокът на пробата от прахови частици се връща обратно в CVS, преди да достигне устройството за измерване на потока.

8.5.1.2.   За система PDP-CVS

Изчисляването на масовия поток през цикъла се прави, както следва, ако температурата на разредените отработили газове се поддържа с топлообменник в рамките на ± 6 K:

Formula (49)

където:

| V
  0 | е обем на подаван газ за оборот, при изпитвателни условия, m3/об.; |
| --- | --- |
| n
  P | е общо обороти на помпата за едно изпитване; |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa; |
| T | е средна температура на разредените отработили газове на входа на помпата, K. |

V
  0

е обем на подаван газ за оборот, при изпитвателни условия, m3/об.;

n
  P

е общо обороти на помпата за едно изпитване;

p
  p

е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa;

T

е средна температура на разредените отработили газове на входа на помпата, K.

Ако се използва система за компенсиране на потока (напр. без топлообменник), моментните маси на емисиите се изчисляват и интегрират по време на цикъла. В такъв случай моментната маса на разредените отработили газове се изчислява, както следва:

Formula (50)

където:

| n
  P,i | е общо обороти на помпата за интервал от време. |
| --- | --- |

n
  P,i

е общо обороти на помпата за интервал от време.

8.5.1.3.   За система CFV-CVS

Изчисляването на масовия поток през цикъла се прави, както следва, ако температурата на разредените отработили газове се поддържа с топлообменник в рамките на ± 11 K:

Formula (51)

където:

| t | е време на цикъла, s; |
| --- | --- |
| K
  V | е калибровъчен коефициент на критичния поток в тръбата на Вентури при стандартни условия; |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа на тръбата на Вентури, kPa; |
| T | e абсолютната температура при входа на тръбата на Вентури, K. |

t

е време на цикъла, s;

K
  V

е калибровъчен коефициент на критичния поток в тръбата на Вентури при стандартни условия;

p
  p

е абсолютно налягане при входа на тръбата на Вентури, kPa;

T

e абсолютната температура при входа на тръбата на Вентури, K.

Ако се използва система за компенсиране на потока (напр. без топлообменник), моментните маси на емисиите се изчисляват и интегрират по време на цикъла. В такъв случай моментната маса на разредените отработили газове се изчислява, както следва:

Formula (52)

където:

| Δti | е интервал от време, s. |
| --- | --- |

Δti

е интервал от време, s.

8.5.1.4.   За система SSV-CVS

Изчисляването на масовия поток през цикъла се прави, както следва, ако температурата на разредените отработили газове се поддържа с топлообменник в рамките на ± 11 K:

Formula (53)

като

Formula (54)

където:

| A
  0 | e 0,006111 в SI единици на |
| --- | --- |
| d
  V | е диаметър на отвора на дозвуковата тръба на Вентури, m; |
| C
  d | е коефициент на нагнетяване на SSV; |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа в тръбата на Вентури, kPa; |
| T | е температура на входа на тръбата на Вентури, K; |
| r
  p | е отношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане, ; |
| r
  D | е съотношение на d — диаметър на SSV отвора, към вътрешния диаметър на входящата тръба D; |

A
  0

e 0,006111 в SI единици на Formula

d
  V

е диаметър на отвора на дозвуковата тръба на Вентури, m;

C
  d

е коефициент на нагнетяване на SSV;

p
  p

е абсолютно налягане при входа в тръбата на Вентури, kPa;

T

е температура на входа на тръбата на Вентури, K;

r
  p

е отношение на SSV отвора към входящото абсолютно статично налягане, Formula;

r
  D

е съотношение на d — диаметър на SSV отвора, към вътрешния диаметър на входящата тръба D;

Ако се използва система за компенсиране на потока (напр. без топлообменник), моментните маси на емисиите се изчисляват и интегрират по време на цикъла. В такъв случай моментната маса на разредените отработили газове се изчислява, както следва:

Formula (55)

където:

| Δt
  i | е интервал от време, s |
| --- | --- |

Δt
  i

е интервал от време, s

Изчислението в реално време започва или при приемлива стойност за C
  d, като например 0,98, или приемлива стойност на Q
  ssv. Ако изчислението започне с Q
  ssv, за оценка на числото на Рейнолдс се използва началната стойност на Q
  ssv.

По време на всички изпитвания за емисии числото на Рейнолдс в SSV отвора трябва да бъде в обхвата на числата на Рейнолдс, използвани за получаване на калибровъчната крива, разработена в точка 9.5.4.

8.5.2.   Определяне на газообразните компоненти

8.5.2.1.   Въведение

Газообразните компоненти в разредените отработили газове, изпускани от двигателя, който е подложен на техническите изпитвания, трябва да се измерват по описаните методи в допълнение 3. Разреждането на отработилите газове се прави с филтриран околен въздух, изкуствен въздух или азот. Дебитът на системата за разреждане на целия поток трябва да бъде достатъчно голям, за да елиминира кондензацията на вода в системите за разреждане и вземане на проби. Процедурите за оценяване и изчисляване на данните са описани в точки 8.5.2.2 и 8.5.2.3.

8.5.2.2.   Оценяване на данните

Съответните данни за емисиите се записват и съхраняват в съответствие с точка 7.6.6.

8.5.2.3.   Изчисляване на масовите емисии

8.5.2.3.1.   Системи с постоянен масов дебит

При системите с топлообменник масата на замърсителите се определя от следните формули:

Formula (56)

където:

| u
  gas | е съответната стойност за компонента в отработилите газове съгласно таблица 6; |
| --- | --- |
| c
  gas | е средна фонова коригирана концентрация на съответния компонент, ppm; |
| m
  ed | е обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg. |

u
  gas

е съответната стойност за компонента в отработилите газове съгласно таблица 6;

c
  gas

е средна фонова коригирана концентрация на съответния компонент, ppm;

m
  ed

е обща маса разредени отработили газове за цикъла, kg.

Концентрацията, измерена на суха база, се преобразува към влажна база, съгласно точка 8.1.

За изчисляването на NOx, масовите емисии се умножават с корекционния коефициент на влажността k
  h,D, или k
  h,G, както е определен съгласно точка 8.2.

Стойностите на u са дадени в таблица 6. За изчисляване стойностите на u
  gas се приема, че плътността на разредените отработили газове е равна на плътността на въздуха. Поради това стойностите на u
  gas са идентични за единичните газообразни компоненти, но различни за HC.

Таблица 6

Стойности u на разредените отработили газове и плътност на компонентите

| Гориво | ρ
  de | Газ |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Дизел | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Етанол | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| СПГ (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Пропан | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Бутан | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| ВНГ (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Гориво

ρ
  de

Газ

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Дизел

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Етанол

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

СПГ (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Пропан

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Бутан

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

ВНГ (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Алтернативно, стойностите u могат да бъдат изчислени, като се използва методът за точно изчисление, общо описан в точка 8.4.2.4, както следва:

Formula (57)

където:

| M
  gas | е моларна маса на газовия компонент, g/mol (срвн. допълнение 6); |
| --- | --- |
| M
  e | е моларна маса на отработилите газове, g/mol; |
| M
  d | е моларна маса на разредителя = 28,965 g/mol; |
| D | е коефициент на разреждане (вж. точка 8.5.2.3.2). |

M
  gas

е моларна маса на газовия компонент, g/mol (срвн. допълнение 6);

M
  e

е моларна маса на отработилите газове, g/mol;

M
  d

е моларна маса на разредителя = 28,965 g/mol;

D

е коефициент на разреждане (вж. точка 8.5.2.3.2).

8.5.2.3.2.   Определяне на фоновите коригирани концентрации

Средните фонови концентрации на газообразните замърсители в разредителя се изваждат от измерените концентрации, за да се получат ефективните концентрации на замърсителите. Средните стойности на фоновите концентрации могат да се определят посредством метода на събиране на газови проби в торбичка или с постоянно измерване с интегриране. Използва се следната формула:

Formula (58)

където:

| c
  gas,e | е концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm; |
| --- | --- |
| c
  d | е концентрация на съответния компонент, измерен в разредителя, ppm; |
| D | е коефициент на разреждане. |

c
  gas,e

е концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm;

c
  d

е концентрация на съответния компонент, измерен в разредителя, ppm;

D

е коефициент на разреждане.

Коефициентът на разреждане се изчислява, както следва:

| a) | за газови двигатели, използващи за гориво дизел или ВНГ

   (59) |
| --- | --- |

a)

за газови двигатели, използващи за гориво дизел или ВНГ

Formula (59)

| б) | за газови двигатели, използващи за гориво природен газ

   (60) |
| --- | --- |

б)

за газови двигатели, използващи за гориво природен газ

Formula (60)

където:

| c
  CO2,e | е концентрацията на CO2 във влажни разредени отработили газове, обемни %; |
| --- | --- |
| c
  HC,e | е концентрацията на въглеводороди във влажни разредени отработили газове, ррм С1; |
| c
  NMHC,e | е концентрацията на неметанови въглеводороди във влажни разредени отработили газове, в ррm С1; |
| c
  CO,e | е концентрацията на СО във влажни разредени отработили газове, ppm; |
| F
  S | е стехиометричен коефициент. |

c
  CO2,e

е концентрацията на CO2 във влажни разредени отработили газове, обемни %;

c
  HC,e

е концентрацията на въглеводороди във влажни разредени отработили газове, ррм С1;

c
  NMHC,e

е концентрацията на неметанови въглеводороди във влажни разредени отработили газове, в ррm С1;

c
  CO,e

е концентрацията на СО във влажни разредени отработили газове, ppm;

F
  S

е стехиометричен коефициент.

Стехиометричният коефициент се изчислява, както следва:

Formula (61)

където:

| α | е моларно водородно съотношение на горивото (H/C). |
| --- | --- |

α

е моларно водородно съотношение на горивото (H/C).

Алтернативно, когато съставът на горивото не е известен, могат да се използват следните стехиометрични коефициенти:

| F
  S (дизел) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S (ВНГ) | = | 11,6 |
| F
  S (ПГ) | = | 9,5 |

F
  S (дизел)

=

13,4

F
  S (ВНГ)

=

11,6

F
  S (ПГ)

=

9,5

8.5.2.3.3.   Системи с компенсиране на потока

При системите без топлообменник, масата на замърсителите (g/изпитване) се определя, като се изчислят моментните масови емисии и интегриране на моментните стойности за цикъла. Също така фоновата корекция се прилага директно към стойността на моментната концентрация. Прилага се следната формула:

Formula (62)

където:

| c
  gas,e | е концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm; |
| --- | --- |
| c
  d | е концентрация на съответния компонент, измерен в разредителя, ppm; |
| m
  ed,i | е моментна маса на разредените отработили газове, kg; |
| m
  ed | е обща маса на разредените отработили газове за цикъл, kg; |
| u
  gas | е табличната стойност от таблица 6; |
| D | е коефициент на разреждане. |

c
  gas,e

е концентрация на съответния компонент в разредените отработили газове, ppm;

c
  d

е концентрация на съответния компонент, измерен в разредителя, ppm;

m
  ed,i

е моментна маса на разредените отработили газове, kg;

m
  ed

е обща маса на разредените отработили газове за цикъл, kg;

u
  gas

е табличната стойност от таблица 6;

D

е коефициент на разреждане.

8.5.3.   Определяне на прахови частици

8.5.3.1.   Изчисляване на масовите емисии

Масата на праховите частици (g/изпитване) се изчислява след корекция за подемната сила на филтъра с пробата прахови частици съгласно точка 8.3, както следва:

Formula (63)

където:

| m
  p | е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg; |
| --- | --- |
| m
  sep | е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg; |
| m
  ed | е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg; |

m
  p

е маса на праховите частици, събрани като проба по време на цикъла, mg;

m
  sep

е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg;

m
  ed

е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg;

като

Formula (64)

където:

| m
  set | е маса на двойно разредените отработили газове през филтър за частици, kg; |
| --- | --- |
| m
  ssd | е маса на разредителя за вторично разреждане, kg. |

m
  set

е маса на двойно разредените отработили газове през филтър за частици, kg;

m
  ssd

е маса на разредителя за вторично разреждане, kg.

Ако фоновото ниво частици на разредителя е определено в съответствие с точка 7.5.6, масата прахови частици може да се коригира фоново. В този случай масата прахови частици (g/изпитване) се изчислява, както следва:

Formula (65)

където:

| m
  sep | е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg; |
| --- | --- |
| m
  ed | е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg; |
| m
  sd | е масата на въздуха на разреждане, събран от системата за вземане проба от фоновите частици, kg; |
| m
  b | е маса на събраните фонови частици в разредителя, mg; |
| D | е коефициент на разреждане, определен в точка 8.5.2.3.2. |

m
  sep

е маса на разредените отработили газове, преминаващи през филтрите за частици, kg;

m
  ed

е маса на разредените отработили газове по време на цикъла, kg;

m
  sd

е масата на въздуха на разреждане, събран от системата за вземане проба от фоновите частици, kg;

m
  b

е маса на събраните фонови частици в разредителя, mg;

D

е коефициент на разреждане, определен в точка 8.5.2.3.2.

8.6.   Общи изчисления

8.6.1.   Корекция за дрейф

По отношение на проверката за дрейф от точка 7.8.4 коригираната стойност на концентрацията се изчислява, както следва:

Formula (66)

където:

| c
  ref,z | е еталонната концентрация на нулевия газ (обикновено нула), ppm; |
| --- | --- |
| c
  ref,s | е еталонната концентрация на еталонния газ, ppm; |
| c
  pre,z | отчетената от анализатора концентрация за нулевия газ преди изпитването, ppm; |
| c
  pre,s | отчетената от анализатора концентрация за еталонния газ преди изпитването, ppm; |
| c
  post,z | отчетената от анализатора концентрация за нулевия газ след изпитването, ppm; |
| c
  post,s | отчетената от анализатора концентрация за еталонния газ след изпитването, ppm; |
| cgas | концентрацията на газовата проба, ppm. |

c
  ref,z

е еталонната концентрация на нулевия газ (обикновено нула), ppm;

c
  ref,s

е еталонната концентрация на еталонния газ, ppm;

c
  pre,z

отчетената от анализатора концентрация за нулевия газ преди изпитването, ppm;

c
  pre,s

отчетената от анализатора концентрация за еталонния газ преди изпитването, ppm;

c
  post,z

отчетената от анализатора концентрация за нулевия газ след изпитването, ppm;

c
  post,s

отчетената от анализатора концентрация за еталонния газ след изпитването, ppm;

cgas

концентрацията на газовата проба, ppm.

След като всички други корекции са приложени, за всеки компонент се изчисляват два набора от резултати на специфичните емисии в съответствие с точка 8.6.3. Единият набор се изчислява, като се използват некоригираните концентрации, а другият — като се използват концентрациите, които са коригирани за дрейф съгласно формула 66.

В зависимост от използваните система за измерване и метод за изчисление некоригираните резултати на емисиите могат да бъдат изчислени с помощта на съответно формула 36, 37 56, 57 или 62. За изчисляване на коригираните емисии c
  gas в съответно формула 36, 37 56, 57 или 62 се замества с c
  cor от формула 66. Ако в съответната формула се използват моментни стойности за концентрацията c
  gas,i, коригираната стойност също трябва да се прилага като моментна стойност c
  cor,i. Във формула 57 корекцията трябва да се прилага както към измерената, така и към фоновата концентрация.

Сравнение се прави като процент от некоригираните резултати. Разликата между некоригираните и коригираните стойности на специфичните емисии при изпитване на стенд трябва да бъде в границите на ± 4 % от некоригираните стойности на специфичните специфичните емисии при изпитване на стенд или в границите на ± 4 % от съответните гранични стойности, в зависимост от това кое е по-голямо. Ако дрейфът е по-голям от 4 %, изпитването се анулира.

Ако се прилага корекция за дрейф, при записването на емисиите се използват само емисиите, коригирани за дрейф.

8.6.2.   Изчисляване на неметановите въглеводороди (NMHC) и на метана (CH4)

Изчисляването на неметановите въглеводороди (NMHC) и на метана (CH4) зависи от използвания метод за калибриране. Пламъчно-йонизационният детектор за измерването без сепаратор за неметанови фракции (долната газова линия на фигура 11, допълнение 3) се калибрира с пропан. За калибрирането на пламъчно-йонизационния детектор, свързан със сепаратор за неметанови фракции (горната газова линия на фигура 11, допълнение 3), се допускат следните методи:

| а) | калибриращ газ — пропан; пропанът обхожда сепаратора за неметанови фракции; |
| --- | --- |

а)

калибриращ газ — пропан; пропанът обхожда сепаратора за неметанови фракции;

| а) | калибриращ газ — метан; метанът преминава през сепаратора за неметанови фракции. |
| --- | --- |

а)

калибриращ газ — метан; метанът преминава през сепаратора за неметанови фракции.

Концентрацията на неметанови въглеводороди (NMHC) и метан (CH4) се изчислява, както следва а):

Formula (67)

Formula (68)

Концентрацията на NMHC и CH4 се изчислява, както следва б):

Formula (67a)

Formula (68a)

където:

| c
  HC(w/NMC) | е HC концентрацията на въггеводороди в газова проба, преминаваща през сепаратора за неметанови фракции (NMC), ppm; |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | е концентрация на въглеводороди в газова проба, обхождаща сепаратора за неметанови фракции (NMC), ppm; |
| r
  h | е коефициент на чувствителност за метан на пламъчно-йонизационен детектор, определен по точка 9.3.7.2; |
| E
  M | е ефективност по отношение на метана на сепаратора за неметанови фракции, определена по точка 9.3.8.1; |
| E
  E | е ефективност по отношение на етана на сепаратора за неметанови фракции, определена по точка 9.3.8.2. |

c
  HC(w/NMC)

е HC концентрацията на въггеводороди в газова проба, преминаваща през сепаратора за неметанови фракции (NMC), ppm;

c
  HC(w/oNMC)

е концентрация на въглеводороди в газова проба, обхождаща сепаратора за неметанови фракции (NMC), ppm;

r
  h

е коефициент на чувствителност за метан на пламъчно-йонизационен детектор, определен по точка 9.3.7.2;

E
  M

е ефективност по отношение на метана на сепаратора за неметанови фракции, определена по точка 9.3.8.1;

E
  E

е ефективност по отношение на етана на сепаратора за неметанови фракции, определена по точка 9.3.8.2.

Ако r
  h < 1,05, то може да бъде пропуснато във формулите 67, 67a и 68a.

8.6.3.   Изчисляване на специфичните емисии

Специфичните емисии e
  gas или e
  PM (g/kWh) се изчисляват за всеки отделен компонент по следните начини, в зависимост от типа изпитвателен цикъл.

За WHSC изпитване, WHTC изпитване на пускане на загрял двигател или WHTC изпитване на пускане на студен двигател се прилага следната формула:

Formula (69)

където:

| m | е масовата емисия на компонента, g/изпитване; |
| --- | --- |
| W
  act | е действителната работа при цикъла съгласно точка 7.8.6, kWh. |

m

е масовата емисия на компонента, g/изпитване;

W
  act

е действителната работа при цикъла съгласно точка 7.8.6, kWh.

За WHTC окончателният резултат от изпитването е претеглената средна стойност от изпитването на пускане на студен двигател и изпитването на пускане на загрял двигател съгласно следната формула:

Formula (70)

където:

| m
  cold | е масовата емисия на компонента при изпитване на пускане на студен двигател, g/изпитване; |
| --- | --- |
| m
  hot | е масовата емисия на компонента при изпитване с пускане на загрял двигател, g/изпитване; |
| W
  act,cold | е действителната работа при цикъла на изпитване с пускане на студен двигател, kWh |
| W
  act,hot | е действителната работа при цикъла на изпитване с пускане на загрял двигател, kWh |

m
  cold

е масовата емисия на компонента при изпитване на пускане на студен двигател, g/изпитване;

m
  hot

е масовата емисия на компонента при изпитване с пускане на загрял двигател, g/изпитване;

W
  act,cold

е действителната работа при цикъла на изпитване с пускане на студен двигател, kWh

W
  act,hot

е действителната работа при цикъла на изпитване с пускане на загрял двигател, kWh

Ако се прави периодично регенериране съгласно точка 6.6.2, следва корекционните коефициенти за рефенерирация k
  r,u или k
  r,d съответно да се умножат по или добавят към резултата за специфичните емисии, както е посочено във формула 69 и формула 70.

9.   СПЕЦИФИКАЦИИ И ПРОВЕРКА НА ОБОРУДВАНЕТО

Настоящото приложение не съдържа данни за измервателното оборудване или системи за измерване на поток, налягане или температура. Наместо това в точка 9.2 са дадени единствено изискванията за линейност на такова оборудване или системи, необходими за провеждането на изпитване на емисии.

9.1.   Спецификация на динамометричния стенд

Използва се динамометричен стенд за двигатели, чиито характеристики са достатъчни за изпълнение на предписания в точки 7.2.1 и 7.2.2 изпитвателен цикъл.

Измервателните уреди на въртящия момент и честотата на въртене трябва да позволяват необходимата точност на измерване на мощността на вала, така че да съответства на изискванията за валидност на цикъла. Възможно е да се наложи извършването на допълнителни изчисления. Точността на измервателното оборудване трябва да бъде такава, че да не допуска превишаване на изискванията за линейност, дадени в точка в точка 9.2, таблица 7.

9.2.   Изисквания за линейност

Калибрирането на всички измервателни уреди и системи трябва да е съотносимо към националните (международните) стандарти. Измервателните уреди и системи трябва да отговарят на изискванията за линейност, дадени в таблица 7. Проверката за линейност съгласно точка 9.2.1 се извършва за газови анализатори поне веднъж на всеки 3 месеца или след всяка поправка или промяна на системата, която е в състояние да повлияе на калибрирането. За другите уреди и системи, проверката за линейност се извършва според изискванията на процедурите за вътрешен контрол, изискванията на производителя на уреда или в съответствие с изискванията на ISO 9000.

Таблица 7

Изисквания за линейност на уредите и измервателните системи

| Измервателна система | | Наклон
  a1 | Стандартна грешка
  SEE | Коефициент за определяне
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Честота на въртене на двигателя | ≤ макс. 0,05 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Въртящ момент на двигателя | ≤ макс. 1 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на горивото | ≤ макс. 1 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на въздуха | ≤ макс. 1 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на отработилите газове | ≤ макс. 1 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на разредителя | ≤ макс. 1 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на разредените отработили газове | ≤ макс. 1 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Поток на пробата | ≤ макс. 1 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Газови анализатори | ≤ макс. 0,5 % | 0,99 – 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |
| Газови сепаратори | ≤ макс. 0,5 % | 0,98 – 1,02 | ≤ макс. 2 % | ≥ 0,990 |
| Температури | ≤ макс. 1 % | 0,99 – 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |
| Налягания | ≤ макс. 1 % | 0,99 – 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |
| РМ баланс | ≤ макс. 1 % | 0,99 – 1,01 | ≤ макс. 1 % | ≥ 0,998 |

Измервателна система

Formula

Наклон

a1

Стандартна грешка

SEE

Коефициент за определяне

r2

Честота на въртене на двигателя

≤ макс. 0,05 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Въртящ момент на двигателя

≤ макс. 1 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на горивото

≤ макс. 1 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на въздуха

≤ макс. 1 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на отработилите газове

≤ макс. 1 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на разредителя

≤ макс. 1 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на разредените отработили газове

≤ макс. 1 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Поток на пробата

≤ макс. 1 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Газови анализатори

≤ макс. 0,5 %

0,99 – 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

Газови сепаратори

≤ макс. 0,5 %

0,98 – 1,02

≤ макс. 2 %

≥ 0,990

Температури

≤ макс. 1 %

0,99 – 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

Налягания

≤ макс. 1 %

0,99 – 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

РМ баланс

≤ макс. 1 %

0,99 – 1,01

≤ макс. 1 %

≥ 0,998

9.2.1.   Проверка за линейност

9.2.1.1.   Въведение

За всяка отделна система за измерване, изброена в таблица 7, се извършва проверка за линейност. Въвеждат се най-малко 10 еталонни стойности в системата за измерване и измерените стойности се сравняват с еталонните стойности, като се използва линейната регресия на най-малките квадрати в съответствие с формула 11. Максималните гранични стойности в таблица 6 се отнасят за максималните стойности, очаквани по време на изпитване.

9.2.1.2.   Общи изисквания

Системите за измерване се загряват съгласно препоръките на производителя на уреда. Системите за измерване се използват при техните указани температури, налягания и дебити.

9.2.1.3.   Процедура

Проверка за линейност се извършва за всеки обикновено използван работен обхват със следните стъпки:

| а) | уредът се нулира чрез въвеждане на нулев сигнал; за газови анализатори се въвежда пречистен изкуствен въздух или азот направо към входа на анализатора; |
| --- | --- |

а)

уредът се нулира чрез въвеждане на нулев сигнал; за газови анализатори се въвежда пречистен изкуствен въздух или азот направо към входа на анализатора;

| б) | уредът се регулира чрез въвеждане на еталонен сигнал; за газови анализатори се въвежда подходящ еталонен газ направо към входа на анализатора; |
| --- | --- |

б)

уредът се регулира чрез въвеждане на еталонен сигнал; за газови анализатори се въвежда подходящ еталонен газ направо към входа на анализатора;

| в) | повтаря се процедурата на нулиране от буква а); |
| --- | --- |

в)

повтаря се процедурата на нулиране от буква а);

| г) | проверката се провежда чрез въвеждането на най-малко 10 еталонни стойности (включително 0), които са в обхвата от нула до най-високите стойности, очаквани по време на изпитване на емисии; за газови анализатори се въвеждат известни газови концентрации в съответствие с точка 9.3.3.2 направо към входа на анализатора; |
| --- | --- |

г)

проверката се провежда чрез въвеждането на най-малко 10 еталонни стойности (включително 0), които са в обхвата от нула до най-високите стойности, очаквани по време на изпитване на емисии; за газови анализатори се въвеждат известни газови концентрации в съответствие с точка 9.3.3.2 направо към входа на анализатора;

| д) | при честота на записването от най-малко 1 Hz, се измерват еталонните стойности и измерените стойности се записват за 30 s; |
| --- | --- |

д)

при честота на записването от най-малко 1 Hz, се измерват еталонните стойности и измерените стойности се записват за 30 s;

| е) | средноаритметичните стойности от периода от 30 s се използват за изчисление на параметрите на линейната регресия на най-малките квадрати съгласно формула 11 от точка 7.8.7; |
| --- | --- |

е)

средноаритметичните стойности от периода от 30 s се използват за изчисление на параметрите на линейната регресия на най-малките квадрати съгласно формула 11 от точка 7.8.7;

| ж) | параметрите на линейната регресия трябва да отговарят на изискванията на точка 9.2, таблица 7; |
| --- | --- |

ж)

параметрите на линейната регресия трябва да отговарят на изискванията на точка 9.2, таблица 7;

| з) | проверява се отново регулировката на нулевото положение и ако е необходимо, проверката се повтаря. |
| --- | --- |

з)

проверява се отново регулировката на нулевото положение и ако е необходимо, проверката се повтаря.

9.3.   Система за измерване и вземане на проби от газообразните емисии

9.3.1.   Спецификации на анализатора

9.3.1.1.   Общи положения

Анализаторите трябва да имат обхват на измерване и време на реагиране, които са подходящи за точността, необходима за измерване концентрациите на компонентите на отработилите газове при преходни условия и условия на устойчиво състояние.

Оборудването също така трябва да има степен на електромагнитна съвместимост (CEM), която да е в състояние да намали до минимум допълнителните грешки.

9.3.1.2.   Точност на измерване

Точността, определена като отклонение на показанието на анализатора от еталонните стойности, не трябва да превишава ±2 % от показанието или ±0,3 % от пълната скала, в зависимост от това кое от двете е по-голямо.

9.3.1.3.   Прецизност

Прецизността, която се определя като представляваща 2,5 пъти стандартното отклонение при 10 последователни измервания на даден калибровъчен газ или еталонен газ, не трябва да се отклоняват с повече от 1 % от концентрацията при пълната скала за всеки използван обхват над 155 милионни части (ppm) (или ppm C) или 2 % от всеки използван обхват под 155 милионни части (ppm) (или ppm C).

9.3.1.4.   Фонов шум

Максималните отклонения на показанието на анализатора при работа с нулев газ или еталонен газ в продължение на 10 s не трябва да превишава 2 % от пълната скала за всички използвани измервателни обхвати.

9.3.1.5.   Дрейф от нулата

Дрейфът от нулата се указва от производителя на уреда.

9.3.1.6.   Дрейф при еталониране

Дрейфът при еталониране се указва от производителя на уреда.

9.3.1.7.   Време на нарастване

Времето на нарастване на анализатора, инсталиран в измервателната система, не трябва да превишава 2,5 s.

9.3.1.8.   Изсушаване на газовете

Отработилите газове могат да бъдат измервани при наличие или отсъствие на кондензируеми фракции. Всяко евентуално използвано устройство за премахване на тези фракции трябва да има минимално влияние върху състава на измерваните газове. Химическите дехидратанти не се допускат за отстраняване на влагата от пробата.

9.3.2.   Газови анализатори

9.3.2.1.   Въведение

Точки 9.3.2.2 — 9.3.2.7 описват принципите, които се използват за извършване на измерването. В допълнение 3 се дава подробно описание на измервателните системи. Газовете, които ще се измерват, трябва да бъдат анализирани с помощта на следните уреди. При нелинейните анализатори се допуска използването на схеми за линеаризация.

9.3.2.2.   Анализ на въглеродния окис (CO)

Използва се анализатор на въглеродния окис от тип недисперсно инфрачервено поглъщане (NDIR).

9.3.2.3.   Анализ на въглеродния двуокис (CO2)

Анализаторът на въглеродния двуокис трябва да бъда от тип недисперсно инфрачервено поглъщане (NDIR).

9.3.2.4.   Анализ на въглеводородите (HC)

Анализаторът на въглеводородите трябва да бъде от вида пламъчно-йонизационен детектор (HFID) и да бъде оборудван с датчик, клапани, тръбопроводи и т. н., загрян така, че да се поддържа температура на газовете от 463 K ± 10 K (190 ± 10° C). По избор, за двигатели, използващи за гориво ПГ, и за двигатели с принудително запалване с NG, анализаторът на въглеводородите може да е от типа на незагрят пламъчно-йонизационен детектор (FID), в зависимост от използвания метод (вж. допълнение 3, точка A.3.1.3).

9.3.2.5.   Анализ на метановите (CH4) и неметановите въглеводороди (NMHC)

Определянето на метановата и неметановата въглеводородна фракция се извършва със загрят сепаратор на неметановите фракции (NMC) и два пламъчно-йонизационни детектора съгласно допълнение 3, точка A.3.1.4 и точка A.3.1.5. Концентрацията на компонентите се определя съгласно точка 8.6.2.

9.3.2.6.   Анализ на азотните окиси (NOx)

За измерването на NOx са посочени два измервателни уреда, като всеки от тях може да бъде използван, при условие че отговаря на критериите, посочени съответно в точки 9.3.2.6.1 или 9.3.2.6.2. За определяне на системната еквивалентност на алтернативна измервателна процедура в съответствие с точка 5.1.1 се допуска само хемилуминесцентен детектор.

9.3.2.6.1.   Хемилуминесцентен детектор (CLD)

Анализаторът на азотните окиси трябва да бъде от тип хемилуминесцентен детектор (CLD) или загряван хемилуминесцентен детектор (HCLD) и с конвертор за NO2/NO, когато азотните окиси се измерват на суха база. Ако се измерва на влажна база, се използва HCLD с конвертор, поддържан при температура над 328 K (55° C), при условие че проверката на намаляващия показанията ефект на водата (вж. точка 9.3.9.2.2) е задоволителна. При използване на хемилуминесцентен детектор CLD и загряван хемилуминесцентен детектор HCLD стената на участъка, през който преминават пробите, трябва да се поддържа при температура от 328 K до 473 K (55° C до 200° C) до конвертора за измерване на суха база и до анализатора за измерване на влажна база.

9.3.2.6.2.   Недисперсен ултравиолетов детектор (NDUV)

За измерването на концентрацията на NOx се използва недисперсен ултравиолетов анализатор (NDUV). Ако недисперсният ултравиолетов анализатор (NDUV) измерва само NO, преди анализатора (NDUV) се поставя конвертор за NO2/NO. Температурата на NDUV се поддържа с цел предотвратяване на водна кондензация, освен ако е монтиран изсушител на пробата преди конвертора за NO2/NO, ако се използва такъв, или преди анализатора.

9.3.2.7.   Измерване на съотношението въздух— гориво

Измервателното оборудване за съотношението въздух-гориво, използвано за определяне потока отработили газове, както е показано в точка 8.4.1.6, е широкообхватен датчик за съотношението въздух-гориво или ламбда датчик от циркониев тип. Датчикът се монтира направо на изпускателната тръба, където температурата на отработилите газове е достатъчно висока, за да се елиминира кондензацията на вода.

Точността на датчика с вградена електроника е в границите на:

| ± 3 % от показанието | за | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % от показанието | за | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % от показанието | за | 5 ≤ λ |

± 3 % от показанието

за

λ < 2

± 5 % от показанието

за

2 ≤ λ < 5

± 10 % от показанието

за

5 ≤ λ

За да се спази определената по-горе точност, датчикът трябва да е калибриран съгласно спецификацията на производителя на уреда.

9.3.3.   Газове

Необходимо е да се спазва срокът на употреба на всички газове.

9.3.3.1.   Чисти газове

Изискваната чистота на газовете се определя от посочените по-долу норми на замърсяване. За калибриране и работа трябва да са налице следните газове:

| a) | за неразредените отработили газове:
  Пречистен азот
  (замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);
  Пречистен кислород
  (чистота: > 99,5 обемни % на O2);
  Смес от водород и хелий (гориво за горелката на пламъчно-йонизационния детектор)
  (40 ± 1 % водород, останалата част е хелий);
  (замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2);
  Пречистен изкуствен въздух
  (замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);
  (обемно съдържание на кислород между 18 и 21 обемни процента); |
| --- | --- |

a)

за неразредените отработили газове:

Пречистен азот

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

Пречистен кислород

(чистота: > 99,5 обемни % на O2);

Смес от водород и хелий (гориво за горелката на пламъчно-йонизационния детектор)

(40 ± 1 % водород, останалата част е хелий);

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2);

Пречистен изкуствен въздух

(замърсяване ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

(обемно съдържание на кислород между 18 и 21 обемни процента);

| б) | за разредените отработили газове (по избор за неразредените отработили газове):
  Пречистен азот
  (замърсяване ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO);
  Пречистен кислород
  (чистота: > 99,5 обемни процента на O2);
  Смес от водород и хелий (гориво за горелката на пламъчно-йонизационния детектор)
  (40 ± 1 % водород, останалата част е хелий);
  (замърсяване ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2);
  Пречистен изкуствен въздух
  (замърсяване ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO);
  (обемно съдържание на кислород между 20,5 и 21 обемни %).
  Ако няма на разположение газови бутилки, може да се използва устройство за пречистване на газове, в случай че нивата на замърсяване могат да бъдат доказани. |
| --- | --- |

б)

за разредените отработили газове (по избор за неразредените отработили газове):

Пречистен азот

(замърсяване ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO);

Пречистен кислород

(чистота: > 99,5 обемни процента на O2);

Смес от водород и хелий (гориво за горелката на пламъчно-йонизационния детектор)

(40 ± 1 % водород, останалата част е хелий);

(замърсяване ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2);

Пречистен изкуствен въздух

(замърсяване ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO);

(обемно съдържание на кислород между 20,5 и 21 обемни %).

Ако няма на разположение газови бутилки, може да се използва устройство за пречистване на газове, в случай че нивата на замърсяване могат да бъдат доказани.

9.3.3.2.   Газове за калибриране и еталониране

Ако е приложимо, трябва да са на разположение смеси от следните химически съединения: Допускат се други комбинации от газове, при условие че газовете не реагират един с друг. Записват се датите на изтичане на срока за употреба на всички калибриращите газове, посочени от производителя.

C3H8 и пречистен изкуствен въздух (вж. точка 9.3.3.1);

СО и пречистен азот;

NO и пречистен азот;

NO2 и пречистен изкуствен въздух;

CO2 и пречистен азот;

CH4 и пречистен изкуствен въздух;

C2H6 и пречистен изкуствен въздух.

Ефективната концентрация на газ за еталониране и калибриране трябва да бъде в рамките на ± 1 % от номиналната стойност и да е съотносима към международни и/или национални стандарти. Всички концентрации на калибриращия газ трябва да бъдат указани в обемно съотношение (обемни проценти или милионни (ppm) обемни части).

9.3.3.3.   Газови сепаратори

Газовете, използвани за еталониране и за калибриране, могат също да се получат с помощта на газови сепаратори (прецизни смесващи устройства) чрез разреждане с пречистен N2 или с пречистен изкуствен въздух. Точността на газовия сепаратор трябва да бъде такава, че концентрацията на смесените калибриращи газове да е в рамките на ± 2 %. Тази точност налага да се познават първичните газове, използвани за смесването, с точност най-малко от ± 1 %, и те да са съотносими към националните или международни газови стандарти. Проверката се извършва между 15 % и 50 % от пълната скала за всяка калибровка, включваща газов сепаратор. Ако първата проверка е неуспешна, може да се извърши допълнителна проверка с използване на друг калибриращ газ.

По избор, смесващото устройство може да се провери с уред, който е линеен по същество, например се използва NO газ с CLD. Регулирането на скалата на измервателния уред трябва да се извърши с еталонен газ, който се подава директно към уреда. Газовият сепаратор се проверява при използваните регулировки и номиналната стойност се сравнява с отчитаната от уреда концентрация. Получената разлика във всяка една точка трябва да е в рамките на ± 1 % от номиналната стойност.

За провеждане на проверката за линейност съгласно точка 9.2.1 газовият сепаратор трябва да работи с грешка в рамките на ± 1 %.

9.3.3.4.   Газове за проверка на смесването с кислород

Газовете за проверка на смесването с кислород са смес от пропан, кислород и азот. Те трябва да съдържат пропан с 350 ppm C ± 75 ppm C въглеводороди. Стойността на концентрацията трябва да се определи при допустимия толеранс на калибриращите газове чрез хроматографски анализ на целите въглеводороди плюс примесите или чрез динамично смесване-дозиране. Концентрациите на кислород, изисквани за изпитването на двигател с принудително запалване и самовъзпламеняване чрез сгъстяване, са изброени в таблица 8, като останалата част е пречистен азот.

Таблица 8

Газове за проверка на смесването с кислород

| Тип двигател | Концентрация O2, % |
| --- | --- |
| Самовъзпламеняване чрез сгъстяване | 21 (от 20 до 22) % |
| Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване | 10 (от 9 до 11) % |
| Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване | 5 (от 4 до 6) % |
| С принудително запалване | 0 (от 0 до 1) % |

Тип двигател

Концентрация O2, %

Самовъзпламеняване чрез сгъстяване

21 (от 20 до 22) %

Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване

10 (от 9 до 11) %

Запалване чрез сгъстяване и принудително запалване

5 (от 4 до 6) %

С принудително запалване

0 (от 0 до 1) %

9.3.4.   Изпитване за пропуски

Извършва се изпитване за пропуски в системата. За тази цел сондата се откача от изпускателната система и краят ѝ се запушва. Включва се помпата на анализатора. След начален период на стабилизация, при отсъствие на пропуски всички дебитомери трябва да имат приблизително показание нула. В противен случай трябва да се проверят проводите за вземане на проби и неизправността да бъде отстранена.

Максимално допустимата норма на пропуски в частта, в която се създава вакуум, е от порядъка на 0,5 % от дебита по време на използване на проверяваната част на системата. Потоците на анализатора и на системата за обхождане могат да се използват за определяне на дебита по време на експлоатация.

Като вариант, системата може да се изпразни посредством разреждане (вакуум) от най-малко 20 kPa (80 kPa в абсолютно налягане). След период на първоначално стабилизиране, повишаването на налягането Δp (в kPa/min) в системата не трябва да превишава:

Formula (71)

където:

| V
  s | е обем на системата, 1; |
| --- | --- |
| qvs | е дебит на системата, l/min. |

V
  s

е обем на системата, 1;

qvs

е дебит на системата, l/min.

Друг метод се състои в добавянето на промяна на концентрацията на входа на провода за вземане на проба, като се заменя газът за нулиране с еталонен газ. Ако след достатъчен период от време, показанието е ≤ 99 % по-ниско в сравнение с въведената концентрация, това означава, че има проблем с пропуски в системата, който трябва да се отстрани.

9.3.5.   Проверка на времето на реагиране на аналитичната система

Системните настройки за оценка на времето на реагиране са точно същите, както по време на провеждане на изпитването (т.е. налягане, дебити, задания за филтри на анализаторите и всички другите влияния върху времето на реагиране). Определянето на времето на реагиране се прави с промяна на газовете направо на входа на сондата за проби. Промяната на газа трябва да се прави за по-малко от 0,1 секунди. Газовете, използвани за изпитването, трябва да причиняват промяна в концентрацията от поне 60 % от пълната скала.

Записва се кривата на концентрацията на всеки газообразен компонент. Времето на реагиране се определя като разликата във времето между промяната на газа и подходящата промяна на записаната концентрация. Времето на реагиране на системата (t
  90) се състои от времезакъснението на измерващия датчик и времето за нарастване на датчика. Времезакъснението се определя като времето от промяната (t
  0) до достигане на реакция 10 % от крайното показание (t
  10). Времето за нарастване се определя като времето между 10 % и 90 % реакция на крайното показание (t
  90 – t
  10).

За изравняване времената на сигналите от анализатора и от потока отработили газове времето за преобразуването се определя като времето от промяната (t
  0), докато реакцията достигне 50 % от крайното показание (t
  50).

Времето на реагиране на системата е 10 секунди с време за нарастване ≤ 2,5 s в съответствие с точка 9.3.1.7 за всички ограничени компоненти (СО, NOx, HC или NMHC) и всички използвани обхвати. Когато се използва NMC за измерването на NMHC, времето на реагиране на системата може да превиши 10 s.

9.3.6.   Изпитване за ефективността на конвертора за NOx

Ефективността на конвертора, използван за преобразуване на NO2 в NO, се изпитва по начина, указан в точки 9.3.6.1 — 9.3.6.8 (вж. фиг. 8).

Image

9.3.6.1.   Изпитвателна установка

С изпитвателна установка, показана на фиг. 8, и описаната по-долу процедура, може да се провери ефективността на конвертора с помощта на озонатор.

9.3.6.2.   Калибриране

Датчиците CLD и HCLD се калибрират съгласно спецификациите на производителя в най-често използвания диапазон с помощта на нулев газ и еталонен газ (чието съдържание на NO трябва да отговаря на около 80 % от измервателния диапазон и концентрацията на NO2 в газовата смес трябва да бъде по-ниска от 5 % от концентрацията на NO). Анализаторът NOx се настройва в режим за анализ на NO, така че еталонният газ да не преминава през конвертора. Отчетената стойност на концентрацията се записва.

9.3.6.3.   Изчисляване

Процентът на ефективността на конвертора се изчислява, както следва:

Formula (72)

където:

| a | е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.6; |
| --- | --- |
| b | е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.7; |
| c | е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.4; |
| d | е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.5. |

a

е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.6;

b

е концентрацията на NOx, измерена съгласно точка 9.3.6.7;

c

е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.4;

d

е концентрацията на NO, измерена съгласно точка 9.3.6.5.

9.3.6.4.   Добавяне на кислород

През Т-образно съединение се добавя непрекъснато кислород към потока на газовете, докато измерваната концентрация стане с около 20 % по-ниска от отчетената калибрирана концентрация, дадена в точка 9.3.6.2, (анализаторът е в режим NO).

Отчетената стойност на концентрацията (c) се записва. По време на целия процес озонаторът е изключен.

9.3.6.5.   Активиране на озонатора

Озонаторът се задейства, за да създаде достатъчен обем от озон, за да намали концентрацията на NO до около 20 % (най-малко 10 %) от концентрацията за калибриране, дадена в точка 9.3.6.2. Отчетената стойност на концентрацията (d) се записва (анализаторът е в режим NO).

9.3.6.6.   Режим NOx

Анализаторът NO се превключва на режим NOx, за да може сега газовата смес (състояща се от NO, NO2, O2 и N2) да преминава през конвертора. Отчетената стойност на концентрацията (a) се записва (анализаторът е в режим NOx).

9.3.6.7.   Изключване на озонатора

Озонаторът се изключва. Сместа от газове, описана в точка 9.3.6.6, минава през конвертора в детектора. Отчетената стойност на концентрацията (b) се записва (анализаторът е в режим NOx).

9.3.6.8.   Режим NO

При изключен озонатор анализаторът се превключва в режим NO и се прекъсва подаването на кислород или изкуствен въздух. Показанието за съдържанието на NOx не трябва да се отклонява с повече от ± 5 % от концентрацията, измерена съгласно точка 9.3.6.2, (анализаторът е в режим NO).

9.3.6.9.   Периодичност на изпитването

Ефективността на конвертора се изпитва най-малко веднъж на месец.

9.3.6.10.   Изисквана ефективност

Ефективността на конвертора E
  NOx не трябва да е по-ниска от 95 %.

Ако в най-използваният обхват на анализатора, конверторът не осигурява намаление от 80 % до 20 %, съгласно точка 9.3.6.5, трябва да се използва най-високият обхват, който ще осигури това намаление.

9.3.7.   Регулировка на пламъчно-йонизационния детектор

9.3.7.1.   Оптимизиране на реагирането на детектора

Пламъчно-йонизационният детектор се регулира съгласно указанията на производителя на уреда. За да се оптимизира реагирането на детектора в най-често използвания измервателен обхват, за еталониране трябва да се използва пропановъздушна газова смес.

При дебити на горивото и на въздуха, регулирани съгласно препоръките на производителя, през анализатора се пропуска еталонен газ, съдържащ 350 ррm ± 75 ррm С газ. Чувствителността за даден дебит на горивото се определя като разликата между показанието за еталонния газ и показанието за нулевия газ. Дебитът на горивото се регулира постъпково над и под предписаната от производителя стойност. Записва се реагирането на еталонния газ и на нулевия газ при тези дебити на горивото. Начертава се крива на двете реакции и дебитът на горивото се регулира в зависимост от най-високата част на кривата. Тази процедура представлява началното регулиране на дебита и впоследствие може да се наложи оптимизиране в зависимост от стойностите на коефициента на реагиране към въглеводородите и на резултатите от проверката на смесването с кислород, в съответствие с точки 9.3.7.2 и 9.3.7.3. Ако смесването с кислород или коефициентите на реагиране към въглеводородите не отговарят на следните изисквания, дебитът на въздуха трябва да се нагоди постъпково над и под указаните от производителя стойности; процедурите от точки 9.3.7.2 и 9.3.7.3 трябва да се повторят за всяка стойност на потока.

По избор, оптимизирането може да се извърши с използване на процедурите, описани в SAE No. 770141.

9.3.7.2.   Коефициенти на реагиране на въглеводородите

Извършва се проверка за линейност на анализатора с използването на пропановъздушна смес и пречистен изкуствен въздух съгласно точка 9.2.1.3.

Коефициентите на реагиране трябва да се определят при пускането в експлоатация на анализатор и впоследствие след продължителни интервали на употреба. Коефициентът на реагиране (r
  h) на определен тип въглеводороди представлява отношението на стойността C1, отчетена от пламъчно-йонизационния детектор, и на газовата концентрация в бутилката, която се изразява в ppm C1.

Концентрацията на изпитвания газ трябва да бъде достатъчна, за да предизвика реакция, равна на около 80 % от пълната скала. Концентрацията трябва да се знае с точност от ± 2 % по отношение на определен гравиметричен еталон, изразен в обемни части. Освен това бутилката с газ предварително се кондиционира за 24 часа при температура от 298 K ± 5 K (25° C ± 5° C).

Използваните за изпитването газове и обхватите за относителните коефициенти на закъснение са следните:

| а) | метан и пречистен изкуствен въздух: | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15; |
| --- | --- | --- |
| б) | пропилен и пречистен изкуствен въздух: | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |
| в) | толуен и пречистен изкуствен въздух: | 0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1; |

а)

метан и пречистен изкуствен въздух:

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15;

б)

пропилен и пречистен изкуствен въздух:

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

в)

толуен и пречистен изкуствен въздух:

0,90 ≤ r
  h ≤ 1,1;

Тези стойности са дадени в отношение спрямо коефициента на предавателната характеристика r
  h от 1,00 за пропан и пречистен изкуствен въздух.

9.3.7.3.   Проверка на смесване с кислород

Единствено за анализатори на неразредени отработили газове, проверката на смесване от кислород се извършва при пускането на анализатора в експлоатация и след периоди на продължителна употреба.

Избира се обхват, в който газовете за проверка на смесването с кислород ще попаднат в частта над 50 % от скалата. Изпитването се извършва с пещ, регулирана на желаната температура. Спецификациите на газовете за проверка на смесването с кислород се намират в точка 9.3.3.4.

| а) | анализаторът се нулира; |
| --- | --- |

а)

анализаторът се нулира;

| б) | анализаторът се калибрира със смес с 0 % кислород за двигатели с принудително запалване. Уредите за измерване на двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване се калибрират със смес с 21 % кислород; |
| --- | --- |

б)

анализаторът се калибрира със смес с 0 % кислород за двигатели с принудително запалване. Уредите за измерване на двигател със самовъзпламеняване чрез сгъстяване се калибрират със смес с 21 % кислород;

| в) | проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от 0,5 % от пълната скала, се повтарят операциите от стъпки а) и б) от настоящата точка; |
| --- | --- |

в)

проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от 0,5 % от пълната скала, се повтарят операциите от стъпки а) и б) от настоящата точка;

| г) | въвеждат се 5 % и 10 % газове за проверка на смесването с кислород; |
| --- | --- |

г)

въвеждат се 5 % и 10 % газове за проверка на смесването с кислород;

| д) | проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от ± 1 % от пълната скала, изпитването се повтаря; |
| --- | --- |

д)

проверява се отново реакцията при нулево показание на анализатора. Ако тя се е променила с повече от ± 1 % от пълната скала, изпитването се повтаря;

| е) | процентът на смесването с кислорода E
  O2 се изчислява за всяка смес от стъпка г), както следва:

   (73)
  като реакцията на анализатора е:

   (74)
  където:







  c
  ref,b | е еталонната концентрация на HC в стъпка б), ppm C; |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | е еталонната концентрация на HC в стъпка г), ppm C; |
| c
  FS,b | е концентрация на HC по пълната скала в стъпка б), ppm C; |
| c
  FS,d | е концентрация на HC по пълната скала в стъпка г), ppm C; |
| c
  m,b | е измерената концентрация на HC в стъпка б), ppm; C; |
| c
  m,d | е измерената концентрация на HC в стъпка г), ppm C; |

е)

процентът на смесването с кислорода E
  O2 се изчислява за всяка смес от стъпка г), както следва:

Formula (73)

като реакцията на анализатора е:

Formula (74)

където:

c
  ref,b

е еталонната концентрация на HC в стъпка б), ppm C;

c
  ref,d

е еталонната концентрация на HC в стъпка г), ppm C;

c
  FS,b

е концентрация на HC по пълната скала в стъпка б), ppm C;

c
  FS,d

е концентрация на HC по пълната скала в стъпка г), ppm C;

c
  m,b

е измерената концентрация на HC в стъпка б), ppm; C;

c
  m,d

е измерената концентрация на HC в стъпка г), ppm C;

| ж) | процентът на смесването с кислород E
  O2 преди изпитването трябва да бъде по-нисък от ±1,5 % за всички газове, предписани за проверка на смесването с кислород; |
| --- | --- |

ж)

процентът на смесването с кислород E
  O2 преди изпитването трябва да бъде по-нисък от ±1,5 % за всички газове, предписани за проверка на смесването с кислород;

| з) | ако процентът на смесването с кислород E
  O2 е по-висок от ±1,5 %, предприемат се действия за коригирането му като потокът на въздуха се регулира с постоянна величина над или под указанията на производителя, потока на горивото и потока на пробата; |
| --- | --- |

з)

ако процентът на смесването с кислород E
  O2 е по-висок от ±1,5 %, предприемат се действия за коригирането му като потокът на въздуха се регулира с постоянна величина над или под указанията на производителя, потока на горивото и потока на пробата;

| и) | проверката за смесването с кислород се повторя за всяка нова регулировка. |
| --- | --- |

и)

проверката за смесването с кислород се повторя за всяка нова регулировка.

9.3.8.   Ефективност на сепаратора за неметанови фракции (NMC)

NMC се използва за отстраняване на неметановите въглеводороди от пробния газ чрез окисляване на всичките въглеводороди, без метана. В идеалният случай преобразуването за метан е 0 %, а за другите въглеводороди, представени от етана, е 100 %. За точното измерване на NMHC, коефициентите на двете се определят и използват за изчисляване на масовия дебит на емисията на NMHC (вж. точка 8.5.2).

9.3.8.1.   Ефективност с метан

Метановият калибриращ газ се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на сепаратора за неметанови фракции NMC и двете концентрации се записват. Ефективността се определя, както следва:

Formula (75)

където:

| c
  HC(w/NMC) | е концентрация на НС, когато CH4 протича през NMC, ppm C; |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | е концентрация на НС, когато CH4 обхожда NMC, ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

е концентрация на НС, когато CH4 протича през NMC, ppm C;

c
  HC(w/oNMC)

е концентрация на НС, когато CH4 обхожда NMC, ppm C.

9.3.8.2.   Ефективност с етан

Етановият калибриращ газ се подава през пламъчно-йонизационния детектор FID със и без обхождане на NMC и двете концентрации се записват. Ефективността се определя, както следва:

Formula (76)

където:

| c
  HC(w/NMC) | е концентрация на НС, когато C2H6 протича през NMC, ppm C; |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | е концентрация на НС, когато C2H6 обхожда NMC, ppm C. |

c
  HC(w/NMC)

е концентрация на НС, когато C2H6 протича през NMC, ppm C;

c
  HC(w/oNMC)

е концентрация на НС, когато C2H6 обхожда NMC, ppm C.

9.3.9.   Ефекти на смущението

Газове, различни от анализирания газ, могат да повлияят на отчитаните стойности по няколко начина. В уредите NDIR се наблюдава положително смущение, когато газът, който е причина за смущението, предизвиква същия ефект като измервания газ, но в по-ниска степен от него. Отрицателно смущение се наблюдава в уредите NDIR, когато газът, който е причина за смущението разширява обхвата на абсорбция на измервания газ, и в уредите CLD, когато газът, който е причина за смущението, предизвиква намаляване на показанието. Проверките за смущения по точки 9.3.9.1 и 9.3.9.3 се извършват преди първоначалното използване на анализатора и след интервали на продължителна употреба.

9.3.9.1.   Проверка на смущенията в анализатора на СО

Водата и CO2 могат да влияят върху функционирането на анализатора на СО. Следователно еталонен газ за CO2 с концентрация от 80 до 100 % по пълната скала от максималния работен обхват, използван по време на изпитването, се барботира през вода при стайна температура и показанието на анализатора се записва. Показанието на анализатора не трябва да надвишава повече от 2 % очакваната за изпитването средна концентрация на СО.

Процедурите за смущенията, дължащи се на CO2 и H2O могат да бъдат провеждани поотделно. Ако използваните нива на CO2 и H2O са по-високи от очакваните максимални нива при изпитването, всяка установена стойност за смущение трябва да се намали, като се умножи с отношението между максималната очаквана стойност за концентрацията и действително използваната стойност при тази процедура. Могат да бъдат провеждани отделни процедури за смущенията, дължащи се на H2O при използвани концентрации, които са по-ниски от максималните очаквани концентрации при изпитването, но отчетеното смущение, дължащо се на H2O трябва да се увеличи, като се умножи с отношението между максималната очаквана стойност за концентрацията на H2O и действително използваната стойност при тази процедура Сумата от двете коригирани стойности за смущенията трябва да съответства на допустимото отклонение, посочено в настоящата точка.

9.3.9.2.   Проверки на намаляващия показанията ефект в анализатора на NOx за CLD анализатор

Двата газа, чието влияние има значение във връзка с анализаторите CLD (и HCLD), са CO2 и водната пара. Намаляващото показанията въздействие на тези газове е пропорционално на тяхната концентрация и следователно се изискват специални изпитвания, за да се определи техният намаляващ показанията ефект при очакваните най-високи концентрации при изпитването. Ако анализаторът CLD използва алгоритми за компенсиране на намалението на показанията, които използват уреди за измерване на H2O и/или CO2, при оценката на намалението на показанията, тези уреди следва да са включени и да се прилагат алгоритмите за компенсиране.

9.3.9.2.1.   Проверка на намаляващия показанията ефект на CO2

През анализатора NDIR се пропуска еталонен газ за CO2 с концентрация от 80 % до 100 % от пълната скала на максималния обхват, който се използва при изпитването, и се записва измерената стойност на CO2 (A). След това газът се разрежда до около 50 % с еталонен газ за NO и се пропуска през NDIR и през CLD, след което се записват измерените стойности на CO2 и на NO (съответно B и C). След това се прекратява подаването на CO2 и единствено еталонният газ за NO преминава през (H)CLD, а стойността на NO се записва като D.

Процентът на намаляващия показанията ефект на водата се изчислява както следва:

Formula (77)

където:

| A | е концентрацията на неразреден CO2, измерена с NDIR, в проценти; |
| --- | --- |
| B | e разредената концентрация на CO2, измерена с NDIR, в проценти |
| C | концентрация на NО в разредени газове, измерена с (H)CLD, в ppm; |
| D | концентрация на NО в неразредени газове, измерена с (H)CLD, в ppm. |

A

е концентрацията на неразреден CO2, измерена с NDIR, в проценти;

B

e разредената концентрация на CO2, измерена с NDIR, в проценти

C

концентрация на NО в разредени газове, измерена с (H)CLD, в ppm;

D

концентрация на NО в неразредени газове, измерена с (H)CLD, в ppm.

С одобрението на органа за одобрение на типа се допуска използването на алтернативни методи за разреждане и количествено определяне на стойностите на еталонните газове за CO2 и NО, като например динамично смесване/прибавяне на подобряващи свойствата вещества.

9.3.9.2.2.   Проверка на намаляващия показанията ефект на водата

Тази проверка се отнася единствено до измерванията на концентрацията на газовете, в които има наличие на кондензируеми фракции. Изчисляването на намаляващия показанията ефект на водата трябва да отчита разреждането на еталонния газ за NO с водни пари и сравняване на концентрацията на водните пари на сместа с очакваните резултати от изпитването.

Еталонен газ за NO с концентрация от 80 % до 100 % от пълната скала на нормално използвания обхват се пропуска през (H)CLD и измерената стойност за NO се записва като D. След това еталонният газ за NO се барботира през вода при стайна температура и се подава през (H)CLD, като стойностите на NO се записват като C. Температурата на водата се определя и се записва като стойности F. Налягането на наситените пари на сместа, което отговаря на температурата на барботиращата вода (F), се определя и се записва като G.

Концентрацията на водна пара (в проценти) в сместа се изчислява, както следва:

Formula (78)

и се записва като стойност H. Очакваната концентрация на разредения (с водна пара) еталонен газ за NO се изчислява, както следва:

Formula (79)

и се записва като D
  e. При отработилите газове на дизеловите двигатели максималната очаквана концентрация на водни пари в тези газове през изпитването се определя на база предполагаемо съотношение 1,8/1 на водородните към въглеродните атоми в горивото от максималната концентрация CO2 в отработилия газ A се изчислява, както следва:

Formula (80)

и записана като H
  m.

Процентното изражение на намаляващия показанията ефект на водата се изчислява, както следва:

Formula (81)

където:

| D
  e | е очаквана концентрация на NO в разредени газове, в ррm; |
| --- | --- |
| C | е измерената концентрация на NO в разредени газове, в ррm; |
| H
  m | е максимална концентрация на водните пари, в проценти; |
| H | е максимална концентрация на водните пари, в проценти. |

D
  e

е очаквана концентрация на NO в разредени газове, в ррm;

C

е измерената концентрация на NO в разредени газове, в ррm;

H
  m

е максимална концентрация на водните пари, в проценти;

H

е максимална концентрация на водните пари, в проценти.

9.3.9.2.3.   Mаксимално допустим намаляващ показанията ефект

Комбинираният намаляващ показанията ефект от CO2 и вода не трябва да надвишава 2 % от пълната скала.

9.3.9.3.   Проверки на намаляващия показанията ефект в анализатора на NOx за недисперсен ултравиолетов анализатор (NDUV)

Въглеводородите и H2O могат да внесат смущение в NDUV анализатор, като предизвикват реакция, сходна на реакцията на NOx. Ако NDUV анализаторът използва алгоритми за компенсиране на ефекта на намаляване на показанията, които за осъществяването на тази проверка за смущения използват измервания на други газове, тези измервания трябва да се извършват едновременно с цел проверка на алгоритмите по време на проверката на анализатора за смущения.

9.3.9.3.1.   Процедура

Анализаторът NDUV се включва, задейства, нулира и еталонира съгласно инструкциите на производителя на уреда. За извършването на тази проверка се препоръчва да се извлекат отработилите газове на двигателя. За измерване на количеството NOx в отработилите газове се използва хемилуминесцентен детектор (CLD). Реакцията на хемилуминесцентния детектор се използва като еталонна стойност. Също така, в отработилите газове с анализатор от тип пламъчно-йонизационен детектор се измерват въглеводородите. Показанието на пламъчно-йонизационния детектор се използва като еталонна стойност за въглеводороди.

Ако при изпитването се използва изсушител на пробата, преди него отработилите газове на двигателя се въвеждат в NDUV анализатора. Трябва да се предвиди време за стабилизиране на показанието на анализатора. Времето за стабилизиране трябва да включва време за продухване на преносната газова линия и за реагиране на анализатора. В момент, когато всички анализатори измерват концентрацията на пробата се прави 30-секунден запис на данните за пробата и се изчисляват средноаритметичните стойности на показанията на всеки от трите анализатора.

Средната стойност за хемилуминисцентния детектор се изважда от средната стойност за недисперсния ултравиолетов анализатор. Тази разлика се умножава по отношението между очакваната средна концентрация на въглеводороди и концентрацията на въглеводороди, измерена при проверката, както следва:

Formula (82)

където:

| c
  NOx,CLD | е концентрацията на NOx, измерена с CLD, ppm; |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | е концентрацията на NOx, измерена с NDUV, ppm; |
| c
  HC,e | е очакваната максимална концентрация на въглеводороди, в ррm; |
| c
  ycle | е измерената концентрация на въглеводороди, ppm. |

c
  NOx,CLD

е концентрацията на NOx, измерена с CLD, ppm;

c
  NOx,NDUV

е концентрацията на NOx, измерена с NDUV, ppm;

c
  HC,e

е очакваната максимална концентрация на въглеводороди, в ррm;

c
  ycle

е измерената концентрация на въглеводороди, ppm.

9.3.9.3.2.   Mаксимално допустим ефект на намаление на показанията

Комбинираният намаляващ показанията ефект от въглеводороди и вода не трябва да надвишава 2 % от очакваната концентрация на NOx при изпитването.

9.3.9.4.   Изсушител на пробата

Изсушителят на пробата отстранява водата, която иначе може да внесе смущение при измерването на NOx.

9.3.9.4.1.   Ефективност на изсушителя на пробата

За сухи CLD анализатори трябва да се демонстрира, че при очакваната най-висока концентрация на водната пара H
  m (вж. точка 9.3.9.2.2), изсушителят на пробата поддържа влажност на CLD от ≤ 5 g вода/kg сух въздух (или около 0,008 % H2O), което е 100 % относителна влажност при 3,9° C и 101,3 kPa. Също така, тази стойност на влажността е еквивалентна на около 25 % относителна влажност при 25° C и 101,3 kPa. Това може да се демонстрира чрез измерване на температурата на изхода от топлинния изсушител или измерване на влажността в точка непосредствено преди CLD. Би могло да се измерва и влажността на изходящите от хемилуминесцентния детектор газове, стига единственият поток в хемилуминесцентния детектор да е потокът, идващ от изсушителя.

9.3.9.4.2.   Проникване на NO2 в изсушителя на пробата

Продължаващото наличие на течна вода в неправилно проектиран изсушител на пробата може да доведе до отстраняването на NO2 от пробата. Ако изсушител на пробата се използва с анализатор NDUV, като преди него не е разположен конвертор за NO2/NO, това може да доведе то отстраняване на NO2 от пробата преди измерването на NOx.

Изсушителят на пробата трябва да допуска измерването на поне 95 % от общото количество NO2 при очакваната максимална концентрация на NO2.

9.3.10.   Вземане на проба от неразредени газообразни емисии, ако е приложимо

Сондите за взимане на проба от газообразни емисии се поставят на разстояние най-малко 0,5 m или 3 пъти диаметъра на изпускателната тръба — което е по-голямо, преди изхода на изпускателната системата, но достатъчно близо до двигателя, за да се осигури температура на отработилите газове поне 343 K (70° C) в сондата.

При многоцилиндровите двигатели с изпускателен колектор с разклонения, входът на сондата се поставя достатъчно надолу, за да се гарантира пробата да е представителна за средните емисии отработили газове, генерирани от всички цилиндри. При многоцилиндрови двигатели с отделни групи колектори, като например конфигурация „Vee“ на двигател, се препоръчва да се комбинират колекторите преди сондата за проби. Ако това не е практично, допуска се пробата да се вземе от групата с най-висока CO2 емисия. За изчисляване на емисиите отработили газове се използва общият масов поток на отработили газове.

Ако двигателят е оборудван със система за последваща обработка на отработилите газове, пробата от отработилите газове се взима след системата за последващата обработка на отработилите газове.

9.3.11.   Вземане на проба от разредени газообразни емисии, ако е приложимо

Изпускателната тръба между двигателя и системата за разреждане на целия поток трябва да отговаря на изискванията на допълнение 3. Сондата (сондите) за взимане на проба от газообразните емисии се инсталира/т в тунела за разреждане на място, където разредителят и отработилите газове се смесват добре, и в непосредствена близост до сондата за взимане на проби от прахови частици.

Вземането на проби обикновено се прави по два начина:

| а) | проби от емисиите се събират в торбичката за проби за целия цикъл и се измерват след приключване на изпитването; за НС, торбичката за проби се нагрява до 464 ± 11 K (191 ± 11° C), за NOx, температурата на торбичката за проби е по-висока от температурата на точката на оросяването на отработилия газ; |
| --- | --- |

а)

проби от емисиите се събират в торбичката за проби за целия цикъл и се измерват след приключване на изпитването; за НС, торбичката за проби се нагрява до 464 ± 11 K (191 ± 11° C), за NOx, температурата на торбичката за проби е по-висока от температурата на точката на оросяването на отработилия газ;

| б) | проби от емисиите се събират непрекъснато и се интегрират за целия цикъл; |
| --- | --- |

б)

проби от емисиите се събират непрекъснато и се интегрират за целия цикъл;

Проби от фоновите концентрации се събират преди тунела за разреждане съгласно буква а) или б) и се изваждат от концентрациите на емисиите съгласно точка 8.5.2.3.2.

9.4.   Система за измерване и взимане на проба от прахови частици

9.4.1.   Общи технически изисквания

За определянето на масата на праховите частици са необходими система за взимане на проби от прахови частици, филтри за взимане на проби от прахови частици, аналитична везна и камера за претегляне с регулиране на температурата и влажността. Системата за взимане на проби на прахови частици се проектира така, че да осигури представителна проба от частици, пропорционална на потока отработилите газове.

9.4.2.   Общи изисквания към системата за разреждане

За определянето на съдържанието на прахови частици е необходимо разреждане на пробата с помощта на филтриран околен въздух въздух, изкуствен въздух или азот (разредител). Системата за разреждане трябва да се конфигурира по начин, удовлетворяващ следните изисквания:

| а) | напълно да се елиминира кондензацията на вода от системите за разреждане и вземане на проби; |
| --- | --- |

а)

напълно да се елиминира кондензацията на вода от системите за разреждане и вземане на проби;

| б) | температурата на разредените отработили газове да се поддържа между 315 K (42° C) и 325 K (52° C) на дължина 20 cm преди или след филтъродържателя (филтъродържателите); |
| --- | --- |

б)

температурата на разредените отработили газове да се поддържа между 315 K (42° C) и 325 K (52° C) на дължина 20 cm преди или след филтъродържателя (филтъродържателите);

| в) | температурата на разредителя трябва да е между 293 K и 325 K (от 20° C до 52° C) в непосредствена близост до входа на тунела на разреждането; |
| --- | --- |

в)

температурата на разредителя трябва да е между 293 K и 325 K (от 20° C до 52° C) в непосредствена близост до входа на тунела на разреждането;

| г) | минималното съотношение на разреждане трябва да бъде в обхвата от 5:1 до 7:1 и да бъде поне 2:1 за първото място на разреждане на базата на максималния дебит на отработилите газове на двигателя; |
| --- | --- |

г)

минималното съотношение на разреждане трябва да бъде в обхвата от 5:1 до 7:1 и да бъде поне 2:1 за първото място на разреждане на базата на максималния дебит на отработилите газове на двигателя;

| д) | за система за разреждане на част от потока, времето на пребиваване от точката на въвеждане на разредителя до филтъродържателя (филтъродържателите) трябва да бъде между 0,5 и 5 секунди; |
| --- | --- |

д)

за система за разреждане на част от потока, времето на пребиваване от точката на въвеждане на разредителя до филтъродържателя (филтъродържателите) трябва да бъде между 0,5 и 5 секунди;

| е) | за система за разреждане на целия поток общото време на пребиваване в системата от точката на въвеждане на разредителя до филтъродържателя (филтъродържателите) трябва да бъде между 1 и 5 секунди, а времето на пребиваване в системата за вторично разреждане, ако се използва такава, от точката на въвеждане на вторичен разредител до филтъродържателя (филтъродържателите) трябва да бъде между 0,5 и 5 секунди. |
| --- | --- |

е)

за система за разреждане на целия поток общото време на пребиваване в системата от точката на въвеждане на разредителя до филтъродържателя (филтъродържателите) трябва да бъде между 1 и 5 секунди, а времето на пребиваване в системата за вторично разреждане, ако се използва такава, от точката на въвеждане на вторичен разредител до филтъродържателя (филтъродържателите) трябва да бъде между 0,5 и 5 секунди.

Допуска се разредителят да се изсушава преди постъпването му в системата за разреждане, което е особено полезно, когато влажността на разредителя е висока.

9.4.3.   Вземане на проби от прахови частици

9.4.3.1.   Система за разреждане на част от потока

Сондата за вземане на проби от прахови частици се монтира в непосредствена близост до сондата за газообразните емисии, но достатъчно далече, за да не оказва влияние. Поради това разпоредбите за монтаж от точка 9.3.10 се отнасят също така за вземане на проби от прахови частици. Проводът за взимане на проби трябва да съответства на изискванията, посочени в допълнение 3.

При многоцилиндровите двигатели с изпускателен колектор с разклонения, входът на сондата се поставя достатъчно надолу, за да се гарантира пробата да е представителна за средните емисии отработили газове, генерирани от всички цилиндри. При многоцилиндрови двигатели с отделни групи колектори, като например конфигурация „Vee“ на двигател, се препоръчва да се комбинират колекторите преди сондата за проби. Ако това не е практично, допуска се пробата да се вземе от групата с най-висока емисия на прахови частици. За изчисление на емисиите отработили газове се използва общият масов поток на отработили газове.

9.4.3.2.   Система за разреждане на целия поток

Сондата за вземане на проби от прахови частици се монтира в тунела за разреждане в непосредствена близост до сондата за газообразните емисии, но достатъчно далече, за да не оказва влияние. Поради това разпоредбите за монтаж от точка 9.3.11 се отнасят също така за вземане на проби от прахови частици. Проводът за взимане на проби трябва да съответства на изискванията, посочени в допълнение 3.

9.4.4.   Филтри за взимане на проби от прахови частици

Вземат се проби от разредените отработили газове върху филтър, който отговаря на следните изисквания от точки 9.4.4.1 — 9.4.4.3 по време на последователността на изпитването.

9.4.4.1.   Спецификация на филтрите

Всички типове филтри трябва да притежават коефициент на задържане на DOP (диоктилфталати) с размер 0,3 μm не по-нисък от 99 %. Филтърът трябва да е изработен от:

| а) | стъкловлакно с флуоровъглеводордно (политетрафлуороетиленно — PTFE) покритие; или |
| --- | --- |

а)

стъкловлакно с флуоровъглеводордно (политетрафлуороетиленно — PTFE) покритие; или

| б) | флуоровъглеводордна (политетрафлуороетиленна — PTFE) мембрана. |
| --- | --- |

б)

флуоровъглеводордна (политетрафлуороетиленна — PTFE) мембрана.

9.4.4.2.   Размер на филтрите

Филтърът трябва да бъде кръгъл с номинален диаметър 47 mm (допустимо отклонение 46,50 ± 0,6 mm) и диаметър на областта, изложена на частиците (диаметър на зоната, която задържа частиците) най-малко 38 mm.

9.4.4.3.   Скорост на преминаване през сечението на филтъра

Скоростта на преминаване през сечението на филтъра трябва да бъде между 0,90 и 1,00 m/s, като по-малко от 5 % от записаните стойности на потока са извън този обхват. Ако общата маса на праховите частици върху филтъра надвишава 400 μg, скоростта на преминаване през сечението на филтъра може да бъде намалена на 0,50 m/s. Тази скорост се изчислява като обемният дебит на пробата при стойност на налягането преди филтъра и температура на повърхността на филтъра се разделя на зоната на експозиция на филтъра.

9.4.5.   Спецификации на камерата за претегляне и аналитичната везна

В камерата (или помещението) не трябва да има никакви замърсители (напр. прах, аерозол или полулетливи частици), които биха могли да замърсят филтрите за прахови частици. Помещението за претегляне трябва да отговаря на необходимите изисквания поне 60 min преди претеглянето на филтрите.

9.4.5.1.   Условия в камерата за претегляне

Температурата на камерата (или помещението), в която филтрите за прахови частици се подготвят и претеглят, се поддържа в рамките на 295 К ± 1 К (22° С ± 1° С) по време на всяка подготовка и претегляне на филтрите. Влажността следва да се поддържа до съответстващата на температура на оросяване 282,5 K ± 1 K (9,5° C ± 1° C).

Ако средата за стабилизиране и средата за претегляне са отделени, температурата на средата за стабилизиране трябва да се поддържа с допустимо отклонение 295 K ± 3 K (22° C ± 3° C), но изискването за температурата на оросяване остава 282,5 K ± 1 K (9,5° C ± 1° C).

Влажността и температурата на околния въздух следва да се записват.

9.4.5.2.   Претегляне на еталонните филтри

В рамките на 12 часа се претеглят поне два неизползвани еталонни филтъра, като за предпочитане това става в същото време, когато се претегля филтърът за взимане на проби. Те трябва да са изготвени от същия материал, както и филтрите за взимане на проби. При претеглянето се прави корекция за подемната сила.

Ако теглото на еталонните филтри се промени между претеглянията на филтрите за взимане на проби с повече от 10 μg, тогава всички филтри за проби се бракуват и изпитването на емисии се повтаря.

Еталонните филтри трябва да бъдат периодично заменяни въз основа на добра техническа преценка, но не по-рядко от веднъж годишно.

9.4.5.3.   Аналитична везна

Аналитичната везна, използвана за определяне на теглото на филтъра, трябва да отговаря на изискванията за линейност от точка 9.6, таблица 7. Това означава да притежава точност (стандартно отклонение) от най-малко 2 μg и разделителна способност от най-малко1 μg (една цифра = 1 μg).

За да се осигури точно претегляне на филтрите, се препоръчва везната да бъде инсталирана, както следва:

| а) | на виброизолационна платоформа, която да я изолира от външен шум и вибрации; |
| --- | --- |

а)

на виброизолационна платоформа, която да я изолира от външен шум и вибрации;

| б) | да е екранирана от въздействието на конвективни въздушни потоци посредством разсейващ статичното електричество екран, който да е заземен. |
| --- | --- |

б)

да е екранирана от въздействието на конвективни въздушни потоци посредством разсейващ статичното електричество екран, който да е заземен.

9.4.5.4.   Елиминиране на влиянието на статичното електричество

Преди претегляне филтрите се неутрализират, например чрез полониев неутрализатор или устройство със сходен ефект. Ако се използва филтър с флуоровъглеводордна мембрана, статичното електричество се измерва, като се препоръчва да бъде в границите на ±2,0 V спрямо неутралата.

Електростатичният заряд трябва да бъде сведен до минимум в средата, където се намира везната. Възможните методи са следните:

| а) | везната се заземява; |
| --- | --- |

а)

везната се заземява;

| б) | ако пробите от прахови частици се обработват ръчно, се използват неръждаеми стоманени пинцети; |
| --- | --- |

б)

ако пробите от прахови частици се обработват ръчно, се използват неръждаеми стоманени пинцети;

| в) | пинцетите трябва да бъдат заземени със заземителна лента или трябва да бъде предвидена заземителна лента за оператора така, че заземителният потенциал за лентата и везната да бъде един и същ; заземителните ленти трябва да имат подходящо съпротивление за защита на операторите от случайно поражение от елктрически ток. |
| --- | --- |

в)

пинцетите трябва да бъдат заземени със заземителна лента или трябва да бъде предвидена заземителна лента за оператора така, че заземителният потенциал за лентата и везната да бъде един и същ; заземителните ленти трябва да имат подходящо съпротивление за защита на операторите от случайно поражение от елктрически ток.

9.4.5.5.   Допълнителни спецификации

Всички елементи на системата за разреждане и на системата за вземане на проби — от изпускателната тръба до филтъродържателя — които са в контакт с неразредените и разредените отработили газове, трябва да са проектирани по такъв начин, че да свеждат до минимум отлаганията или промяната на частиците. Всички части трябва да бъдат изработени от електропроводими материали, които не реагират с компонентите, съставящи отработилите газове, и да бъдат заземени, за да се предотвратят електростатичните смущения.

9.4.5.6.   Калибриране на уредите за измерване на потока

Всеки дебитомер, използван за вземане на проба от прахови частици, и всяка система за разреждане на част от потока се подлагат на проверка за линейност, описана в точка 9.2.1, толкова често, колкото е необходимо за изпълнението на изискванията за точност от съответния световен технически регламент. За еталонни стойности на потока се използва точен дебитомер, който може да бъде съотнесен към международен и/или национален еталон. Вж точка 9.4.6.2 за калибриране на измерването на диференциалния поток.

9.4.6.   Специални изисквания за системи за разреждане на част от потока

Системата за разреждане на част от потока трябва да бъде проектирана така, че да извлича пропорционална неразредена проба отработили газове от струята отработили газове на двигателя, като по този начин реагира на отклоненията в дебита на струята отработили газове. При това е от съществено значение коефициентът на разреждане или коефициентът на вземане на проби r
  d и r
  s да се определят така, че да се изпълнят изискванията за точност от точка 9.4.6.2.

9.4.6.1.   Време за реагиране на системата

За регулиране на система за разреждане на част от потока се изисква бързо реагиране от системата. Времето за преобразуване на системата се определя чрез процедурата в точка 9.4.6.6. Ако комбинираното време за преобразуване на измерването на потока отработили газове (вж. точка 8.3.1.2) и системата за разреждане на част от потока е по-малко от 0,3 s, се използва контрол в реално време. Ако времето за преобразуване превишава 0,3 s, трябва да се използва прогнозен контрол на основа на предварително записано изпитване. В този случай комбинираното време на нарастване трябва да бъде ≤ 1 s, а комбинираното времезакъснение ≤ 10 s.

Общата реакция на системата се проектира така, че да осигури представителна проба от прахови частици q

  mp,i, пропорционална на масовия поток на отработилите газове. За определяне на пропорционалността се извършва регресивен анализ на q

  mp,i спрямо q

  mew,i при най-малко 5 Hz честота на снемане на данни, като трябва да са изпълнени следните критерии:

| а) | коефициентът на смесена корелация r на линейната регресия между q

  mp,i и q

  mew,i да не бъде по-малък от 0,95; |
| --- | --- |

а)

коефициентът на смесена корелация r на линейната регресия между q

  mp,i и q

  mew,i да не бъде по-малък от 0,95;

| б) | стандартната грешка на оценка на q

  mp,i върху q

  mew,i да не превишава 5 % от максимума на q

  mp; |
| --- | --- |

б)

стандартната грешка на оценка на q

  mp,i върху q

  mew,i да не превишава 5 % от максимума на q

  mp;

| в) | отсечката q

  mp от линията не регресията не трябва да превишава ± 2 % от максимума на q

  mp. |
| --- | --- |

в)

отсечката q

  mp от линията не регресията не трябва да превишава ± 2 % от максимума на q

  mp.

Изисква се изпреварващо регулиране, ако комбинираните време за преобразуване на системата за прахови частици t
  50P, и време за преобразуване на сигнала на масовия поток отработили газове t
  50,F са > 0,3 s. В този случай се провежда предварително изпитване и сигналът на масовия поток отработили газове от това изпитване трябва да се използва за регулиране на пробния поток в системата частици. Точно регулиране на системата за разреждане на част от потока се получава, ако кривата на времето на qmew, pre
  от предварителното изпитване, която следи q

  mp, е изместена с време на изпреварване t
  50,P + t
  50,F.

За установяване на корелацията между qmew,i
  се използват данните, снети по време на действителното изпитване, като qmew
  , i е изместено във времето с t50,F спрямо q

  mp,i (t
  50,P не участва в интервала на изместване). Това означава, че изместването във времето между q
  mew и qmp
  е разликата в техните времена на преобразуване, които бяха определени в точка 9.4.6.6.

9.4.6.2.   Спецификации за измерване на диференциалния поток

За системи за разреждане на част от потока точността на потока на пробата qmp
  е предмет на особено внимание, ако не се измерва пряко, а се определя чрез измерване на диференциалния поток:

Formula (83)

В този случай максималната грешка на разликата е такава, че точността на qmp
  е в рамките на ± 5 %, когато коефициентът на разреждането е по-малък от 15. Тя може да бъде изчислена чрез вземане на средната квадратична стойност на грешките на всеки уред.

Допустимите точности на qmp
  се получават чрез който и да е от следните методи:

| а) | абсолютните точности на qmdew
  и qmdw
  са ±0,2 %, което гарантира точност на qmp
  5 % в съотношение на разреждане 15. При по-високи съотношения на разреждане обаче ще се срещнат по-големи грешки; |
| --- | --- |

а)

абсолютните точности на qmdew
  и qmdw
  са ±0,2 %, което гарантира точност на qmp
  5 % в съотношение на разреждане 15. При по-високи съотношения на разреждане обаче ще се срещнат по-големи грешки;

| б) | калибровката на qmdw
  относно qmdew
  е изпълнена така, че да се получат същите точности за qmp
  както в метод a). За подробности вж. точка 9.4.6.2; |
| --- | --- |

б)

калибровката на qmdw
  относно qmdew
  е изпълнена така, че да се получат същите точности за qmp
  както в метод a). За подробности вж. точка 9.4.6.2;

| в) | точността на qmp
  се определя непряко от точността на съотношението на разреждане, както е определено от индикаторния газ, напр. CO2. Отново се изискват точности, еквивалентни на метод a) за qmp
  ; |
| --- | --- |

в)

точността на qmp
  се определя непряко от точността на съотношението на разреждане, както е определено от индикаторния газ, напр. CO2. Отново се изискват точности, еквивалентни на метод a) за qmp
  ;

| г) | абсолютната точност на qmdew
  и qmdw
  е ± 2 % от пълната скала, максималната грешка на разликата между qmdew
  и qmdw
  е 0,2 %, а линейната грешка е ±0,2 % за най-високата стойност на qmdw
  , наблюдавана по време на изпитването. |
| --- | --- |

г)

абсолютната точност на qmdew
  и qmdw
  е ± 2 % от пълната скала, максималната грешка на разликата между qmdew
  и qmdw
  е 0,2 %, а линейната грешка е ±0,2 % за най-високата стойност на qmdw
  , наблюдавана по време на изпитването.

9.4.6.3.   Калибриране на измерването на диференциалния поток

Дебитомерът или контролно-измервателната апаратура се калиброват по една от следните процедури, така че потокът на сондата q

  mp в тунела да изпълнява изискванията за точност от точка 9.4.6.2:

| а) | дебитомерът за q

  mdw се свързва последователно към дебитомера за q

  mdew, разликата между двата дебитомера се калиброва за поне 5 зададени точки със стойности на потока, равноотдалечни между най-ниската стойност на q

  mdw, използвана по време на изпитването, и стойността на q

  mdew, използвана по време на изпитването. Тунелът за разреждане може да се обхожда; |
| --- | --- |

а)

дебитомерът за q

  mdw се свързва последователно към дебитомера за q

  mdew, разликата между двата дебитомера се калиброва за поне 5 зададени точки със стойности на потока, равноотдалечни между най-ниската стойност на q

  mdw, използвана по време на изпитването, и стойността на q

  mdew, използвана по време на изпитването. Тунелът за разреждане може да се обхожда;

| б) | калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за q

  mdew и точността се проверява за стойността, използвана при изпитването. Тогава калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за q

  mdw и точността се проверява за поне 5 задания, отговарящи на съотношение на разреждане между 3 и 50, относно q

  mdew, използвано по време на изпитването; |
| --- | --- |

б)

калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за q

  mdew и точността се проверява за стойността, използвана при изпитването. Тогава калибрираното устройство за поток се свързва последователно към дебитомера за q

  mdw и точността се проверява за поне 5 задания, отговарящи на съотношение на разреждане между 3 и 50, относно q

  mdew, използвано по време на изпитването;

| в) | преносната газова линия TT се отсъединява от изпускателна тръба и към нея се свързва калибрирано устройство за измерване на потока с подходящ обхват, за измерване на q

  mp. След това q

  mdew се задава на стойността, използвана по време на изпитването, а на q

  mdw последователно се задават поне 5 стойности, отговарящи на съотношение на разреждане q между 3 и 50. Алтернативно, може да се осигури специален калибровъчен поток, в който тунелът да се обхожда, но общият поток и разреждащият въздух през съответните измервателни уреди са както в действително изпитване; |
| --- | --- |

в)

преносната газова линия TT се отсъединява от изпускателна тръба и към нея се свързва калибрирано устройство за измерване на потока с подходящ обхват, за измерване на q

  mp. След това q

  mdew се задава на стойността, използвана по време на изпитването, а на q

  mdw последователно се задават поне 5 стойности, отговарящи на съотношение на разреждане q между 3 и 50. Алтернативно, може да се осигури специален калибровъчен поток, в който тунелът да се обхожда, но общият поток и разреждащият въздух през съответните измервателни уреди са както в действително изпитване;

| г) | в тръбата за прехвърляне TT на изпускателна тръба се пуска индикаторен газ. Той може да бъде компонент на отработилите газове, като например CO2 или NOx. След разреждане в тунела индикаторният газов компонент се измерва. Това се извършва за 5 съотношения на разреждане между 3 и 50. Точността на пробния потока се определя от коефициента на разреждане r
  d:

   (84)
  Взема се под внимание точността на газовите анализатори, за да се гарантира точността на q

  mp. |
| --- | --- |

г)

в тръбата за прехвърляне TT на изпускателна тръба се пуска индикаторен газ. Той може да бъде компонент на отработилите газове, като например CO2 или NOx. След разреждане в тунела индикаторният газов компонент се измерва. Това се извършва за 5 съотношения на разреждане между 3 и 50. Точността на пробния потока се определя от коефициента на разреждане r
  d:

Formula (84)

Взема се под внимание точността на газовите анализатори, за да се гарантира точността на q

  mp.

9.4.6.4.   Проверка на въглероден поток

За установяване на проблеми на измерването и регулирането, както и проверка на правилното действие на системата за разреждане на част от потока се препоръчва проверка на въглеродния поток с използване на действителни отработили газове. Проверка на въглеродния поток се прави най-малко всеки път, когато се монтира нов двигател, или нещо значително е променено в конфигурацията на изпитвателната камера.

Двигателят трябва да работи при натоварване на максимален въртящ момент и честота на въртене или какъвто и да е друг устойчив режим, който произвежда 5 % или повече CO2. Системата за вземане на проби от част от потока работи с коефициент на разреждане от приблизително15 към 1.

Ако се извършва проверка на въглеродния поток, се прилага процедурата, дадена в допълнение 5. Въглеродните дебити се изчисляват съгласно формули 80— 82 в допълнение 5. Всички въглеродни дебити трябва да си съответстват в границите на 3 % един към друг.

9.4.6.5.   Проверка преди изпитването

Такава проверка се прави в рамките на 2 часа преди провеждане на изпитването по следния начин:

Точността на дебитомерите се проверява по същия метод, който се използва за калибровка (вж. точка 9.4.6.2), за най-малко две точки, включително стойности на q

  mdw, които отговарят на съотношения на разреждане между 5 и 15 за стойностите на q

  mdew, използвани по време на изпитването.

Ако може да се докаже чрез отчети за калибровъчната процедура съгласно точка 9.4.6.2, че калибровката на дебитомера е стабилна за по-дълъг период на време, проверката преди изпитването може да се пропусне.

9.4.6.6.   Определяне на времето за преобразуване

Заданията на системата за оценка на времето за преобразуване са точно същите, както измерването при провеждане на изпитване. Времето за преобразуване се определя по следния метод:

Един независим еталонен дебитомер с измервателен обхват, подходящ за потока през сондата, се поставя последователно и близко свързан със сондата. Този дебитомер има време за преобразуване по-малко от 100 ms за размера на стъпката на промяна на потока, използван при измерването на времето за реагиране, с ограничение достатъчно ниско, за да не въздейства върху динамичното действие на системата за разреждане на част от потока, и съответстващо на добрата инженерна практика.

В потока отработили газове се въвежда стъпкова промяна (или въздушен поток, ако е изчислен дебитът на отработилите газове) на входа на системата за разреждане на част от потока, от нисък поток до поне 90 % от максималния поток отработили газове. Механизмът на задействане на тази стъпкова промяна е същият, както при прогнозния контрол в действителното изпитване. Промяната в потока отработили газове и отчетът на дебитомера се записват при честота на вземане на проби минимум 10 Hz.

От тези данни се определя времето за преобразуване за системата за разреждане на част от потока, което е времето от началото на стъпковото управляващо въздействие до 50 % от реакцията на дебитомера. По аналогичен начин се определят времената за преобразуване на q
  mp сигнала от системата за разреждане на част от потока и на q
  mew,i сигнала от дебитомера за отработили газове. Тези сигнали се използват в регресивните проверки, извършвани след всяко изпитване (вж. 9.4.6.1).

Изчислението се повтаря за поне 5 стъпки на нарастване и намаляване и резултатите се усредняват. Вътрешното време за преобразуване (< 100 ms) на еталонния дебитомер се изважда от тази стойност. Това е „прогнозна“ стойност на системата за разреждане на част от потока, която се прилага в съответствие с точка 9.4.6.1.

9.5.   Калибриране на система за взимане на проби при постоянен обем CVS

9.5.1.   Общи положения

Системата се калибрира, като се използва точен дебитомер и ограничаващо устройство. Потокът през системата се измерва при различни ограничаващи настройки, а параметрите за регулиране на системата се измерват и отнасят към дебита.

Могат да се използват различни видове дебитомери, напр. калибрирана тръба на Вентури, калибриран ламинарен дебитомер, калибриран турбинен дебитомер.

9.5.2.   Калибриране на обемната помпа PDP

Всички параметри на помпата се измерват едновременно с параметрите на разходомера, който е последователно свързан към помпата. Изчисленият дебит (в m3/s на входа на помпата, абсолютно налягане и температура) се нанася спрямо корелационна функция, която е стойността на специфична комбинация на параметрите на помпата. След това се определя линейното уравнение, което свързва дебита на помпата и корелационната функция. Когато CVS е с многоскоростно задвижване, калибрирането се извършва за всяка използвана степен.

По време на калибрирането се поддържа постоянна температура.

Пропуски във всички връзки и тръбопроводи между калибрирана тръба на Вентури и помпата на системата за взимане на проби при постоянен обем се поддържат по ниско от 0,3 % от най-ниската точка на потока (най-високо ограничение и най-ниска скорост на обемната помпа).

9.5.2.1.   Анализ на данните

Дебитът на въздуха (q

  vCVS) при всяка ограничителна регулировка (най-малко 6 регулировки) се изчислява в стандартни m3/s от данните за дебита, като се използва методът, предписан от производителя. След това дебитът на въздуха се преобразува към дебита на помпата (V
  0) в m3/об. при абсолютната температура и налягане при входа на помпата, както следва:

Formula (85)

където:

| q

  vCVS | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| --- | --- |
| T | е температура при входа на помпата, в К; |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa; |
| n | е честота на въртене на помпата, об./s. |

q

  vCVS

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

T

е температура при входа на помпата, в К;

p
  p

е абсолютно налягане при входа на помпата, kPa;

n

е честота на въртене на помпата, об./s.

За да може да се отчита взаимодействието между изменението на налягането в помпата и нормата на плъзгане на помпата, корелационната функция (X
  0) между честотата на въртене на помпата, разликата в налягането от входа на помпата до изхода на помпата и абсолютното изходно налягане на помпата се изчислява, както следва:

Formula (86)

където:

| Δp
  p | е разлика в налягането от входа на помпата до изхода на помпата, kPa; |
| --- | --- |
| p
  p | е абсолютно изходно налягане при изхода на помпата, в kPa. |

Δp
  p

е разлика в налягането от входа на помпата до изхода на помпата, kPa;

p
  p

е абсолютно изходно налягане при изхода на помпата, в kPa.

Извършва се линейна проба за най-малкия квадрат, за да се генерира формула на калибрирането, както следва:

Formula (87)

D
  0 и m са съответно константата на отреза и ъгловият коефициент на регресионните линии.

При многоскоростна CVS система, кривите за калибриране, генерирани от различните амплитуди на дебита на помпата, са приблизително успоредни, а стойностите на пресичане (D
  0) се увеличават със спадането на амплитудата на дебита на помпата.

Изчислените стойности от уравнението са до ±0,5 % от измерената стойност на V
  0. Стойностите на m са различни за различните помпи. Притокът от прахови частици през времето причинява намаление на плъзгането на помпата, както е отразено от по-ниските стойности на m. Следователно калибрирането се извършва при пускането на помпата, след основна поддръжка и когато обща проверка на системата покаже промяна в нормата на плъзгане на помпата.

9.5.3.   Калибриране на тръбата на Вентури с критичен поток (CFV)

Калибрирането на CFV се основава на формулата за критичния поток в тръбата на Вентури. Газовият поток е функция на налягането и температурата на входа.

За определяне обхвата на критичния поток, K
  v се представя като функция на налягането при входа в тръбата на Вентури. За критичния (дроселиран) поток K
  v има относително константна стойност. С намаляването на налягането (увеличаването на вакуума) клапата на дросела на тръбата на Вентури се отваря и K
  v намалява, което показва, че тръбата на Вентури с критичен поток работи извън допустимия обхват.

9.5.3.1.   Анализ на данните

Дебитът на въздуха (q

  vCVS) при всяка ограничителна регулировка (най-малко 8 регулировки) се изчислява в нормални m3/s въз основа на данните от дебитомера, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на калибриране се изчислява въз основа на данните за калибриране на всяка регулировка, както следва:

Formula (88)

където:

| q

  vCVS | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| --- | --- |
| T | е температура на входа на тръбата на Вентури, K; |
| p
  p | е абсолютно налягане при входа в тръбата на Вентури, kPa. |

q

  vCVS

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

T

е температура на входа на тръбата на Вентури, K;

p
  p

е абсолютно налягане при входа в тръбата на Вентури, kPa.

Изчисляват се средната стойност на K
  V и стандартното отклонение. Стандартното отклонение не трябва да превишава 3 % от средната стойност на K
  V.

9.5.4.   Калибриране на дозвукова тръба на Вентури (SSV)

Калибрирането на SSV се базира на формулата за потока на дозвукова тръба на Вентури. Газовият поток е функция от входното налягане и температура, пада на налягането между входа на дозвукова тръба на Вентури и отвора, както е показано във формула 43 (вж. точка 8.5.1.4).

9.5.4.1.   Анализ на данните

Дебитът на въздуха (Q
  SSV) при всяка ограничителна регулировка (най-малко 16 регулировки) се изчислява в стандартизирани единици m3/s от данните на дебитомера, като се използва методът, предписан от производителя. Коефициентът на калибриране се изчислява въз основа на данните за калибриране на всяка регулировка, както следва:

Formula (89)

където:

| Q
  SSV | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| --- | --- |
| T | е температура на входа на тръбата на Вентури, K; |
| d
  V | е диаметър на отвора на дозвукова тръба на Вентури, m; |
| r
  p | е съотношение на отвора на дозвукова тръба на Вентури към входящото абсолютно статично налягане = |
| r
  D | е съотношение на диаметъра на отвора на дозвукова тръба на Вентури d
  V към вътрешния диаметър на входящата тръба D. |

Q
  SSV

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

T

е температура на входа на тръбата на Вентури, K;

d
  V

е диаметър на отвора на дозвукова тръба на Вентури, m;

r
  p

е съотношение на отвора на дозвукова тръба на Вентури към входящото абсолютно статично налягане = Formula

r
  D

е съотношение на диаметъра на отвора на дозвукова тръба на Вентури d
  V към вътрешния диаметър на входящата тръба D.

За да се определи диапазонът на дозвуковия поток, C
  d се начертава като функция от числото на Рейнолдс Reв отвора на дозвукова тръба на Вентури. Числото Re в отвора на дозвукова тръба на Вентури се изчислява по следната формула:

Formula (90)

като

Formula (91)

където:

| A1 | е 25,55152 в SI единици от |
| --- | --- |
| Q
  SSV | е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s; |
| d
  V | е диаметър на отвора на дозвукова тръба на Вентури, m; |
| μ | е абсолютен или динамичен вискозитет на газа, kg/ms; |
| b | e 1,458 × 106 (емпирична константа), kg/ms K0,5; |
| S | е 110,4 (емпирична константа), K. |

A1

е 25,55152 в SI единици от Formula

Q
  SSV

е дебит на въздуха при стандартни условия (101,3 kPa, 273 К), m3/s;

d
  V

е диаметър на отвора на дозвукова тръба на Вентури, m;

μ

е абсолютен или динамичен вискозитет на газа, kg/ms;

b

e 1,458 × 106 (емпирична константа), kg/ms K0,5;

S

е 110,4 (емпирична константа), K.

Тъй като Q
  SSV е вход за Re формулата, изчисленията трябва да започнат с начално предположение за Q
  SSV или C
  d на калибровката на тръбата на Вентури и да се повтарят, докато Q
  SSV стане конвергентен. Методът на последователните приближения трябва да е с грешка до 0,1 % на точка или по-добра.

За най-малко шестнайсет точки в областта на дозвуковия поток изчислените стойности на C
  d от резултантната калибровъчна крива, която съответства на уравнението, трябва да бъдат в рамките на ±0,5 % от измерения C
  d за всяка калибровъчна точка.

9.5.5.   Обща проверка на системата

Общата точност на CVS системата за взимане на проби и на аналитичната система се определя с въвеждането в системата, когато тя работи нормално, на известна маса замърсяващ газ. Замърсителят се анализира и масата се изчислява съгласно точка 8.5.2.4, освен в случай на пропан, когато се използва u коефициент от 0,000472 вместо 0,000480 за НС. Използва се една от следните две технологии.

9.5.5.1.   Измерване с бленда за критичен поток

Известно количество неразреден газ (въглероден окис или пропан) се подава в CVS системата през бленда за критичен поток. Ако входното налягане е достатъчно високо, дебитът, който се регулира с бленда за критичен поток, е независим от изходното налягане на блендата(критичен поток). Работата на системата за взимане на проби при постоянно налягане е като при нормално изпитване на емисии отработили газове за около 5 до 10 минути. Проба от газа се анализира с обичайното оборудване (торбичка за пробата или метода на интеграцията) и се изчислява масата на газа.

Така определената маса трябва да е в рамките на 3 % от известната маса подаден газ.

9.5.5.2.   Измерване с гравиметрична техника

Масата на малък цилиндър, напълнен с въглероден окис или пропан, се определя с точност до ±0,01 g. Работата на системата за взимане на проби при постоянно налягане е като при нормално изпитване на емисии отработили газове за около 5 до 10 минути, докато въглероден окис или пропан се подава в системата. Количеството отделен чист газ се определя посредством диференцирано претегляне. Проба от газа се анализира с обичайното оборудване (торбичка за пробата или метода на интеграцията) и се изчислява масата на газа.

Така определената маса трябва да е в рамките на 3 % от известната маса подаден газ.

ДОПЪЛНЕНИЕ 1

ГРАФИК НА РАБОТА НА ДВИГАТЕЛ НА ДИНАМОМЕТРИЧЕН СТЕНД ПРИ ИЗПИТВАНЕ WHTC

| Времетраене | Нормирана честота на въртене | Нормиран въртящ момент |
| --- | --- | --- |
| s | % | % |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| „m“ = изменение на въртящия момент. |

Времетраене

Нормирана честота на въртене

Нормиран въртящ момент

s

%

%

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

„m“ = изменение на въртящия момент.

ДОПЪЛНЕНИЕ 2

ЕТАЛОННО ДИЗЕЛОВО ГОРИВО

| Параметър | Мерна единица | Гранични стойности (12) | Метод на изпитване (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| минимална | максимална |
| Цетаново число | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Плътност при 15° C | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Дестилационни характеристики: | | | | |
| — | 50 обемни процента |

Параметър

Мерна единица

Гранични стойности (12)

Метод на изпитване (16)

минимална

максимална

Цетаново число

52

54

ISO 5165

Плътност при 15° C

kg/m3

833

837

ISO 3675

Дестилационни характеристики:

—

50 обемни процента

°C

245

ISO 3405

| — | 95 обемни процента |
| --- | --- |

—

95 обемни процента

°C

345

350

| — | температура на точката на кипене |
| --- | --- |

—

температура на точката на кипене

°C

370

Точка на възпламеняване

°C

55

ISO 2719

Точка на пределна филтрируемост на студен филтър

°C

–5

EN 116

Кинематичен вискозитет при 40° С

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Полициклични ароматни въглеводороди

% m/m

2,0

6,0

EN 12916

Коксов остатък по Конрадсън (10 % Ст. О)

% m/m

0,2

ISO 10370

Пепелно съдържание

% m/m

0,01

EN-ISO 6245

Водно съдържание

% m/m

0,02

EN-ISO 12937

Сярно съдържание

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Медна корозия при 50° C

1

EN-ISO 2160

Мазност (HFRR при 60° С)

μm

400

CEC F-06-A-96

Индекс на неутрализация

mg KOH/g

0,02

Устойчивост на окисляване при 110° C (13), (14)

h

20

EN 14112

FAME (15)

обемни проценти

4,5

5,5

EN 14078

ДОПЪЛНЕНИЕ 3

ИЗМЕРВАТЕЛНО ОБОРУДВАНЕ

Настоящото допълнение съдържа основните изисквания и общи описания на системите за взимане на проби и системите за анализ. Тъй като различните конфигурации могат да дават еквивалентни резултати, не се изисква пълно съответствие с фигурите от настоящото допълнение. Могат да се използват допълнителни компоненти като уреди, клапани, електромагнитни клапани, помпи, тръбна арматура и превключватели за предоставяне на допълнителна информация и координиране работата на компонентите на системата. Други компоненти, които не са необходими за осигуряване на точността на някои системи, могат да бъдат изключени, ако тази операция се основава на добра техническа преценка.

A.3.1.1.   Аналитични системи

A.3.1.2.   Описание на аналитичната система

Аналитичната система, използвана за определяне на газообразните емисии в неразредените (фиг. 9) или разредените отработили газове (фиг. 10) е описана въз основа на използването на:

| a) | HFID или FID анализатор за измерване на въглеводороди; |
| --- | --- |

a)

HFID или FID анализатор за измерване на въглеводороди;

| б) | NDIR анализатор за измерване на въглероден окис и въглероден двуокис; |
| --- | --- |

б)

NDIR анализатор за измерване на въглероден окис и въглероден двуокис;

| в) | HCLD или CLD анализатор за измерване на азотните окиси. |
| --- | --- |

в)

HCLD или CLD анализатор за измерване на азотните окиси.

Пробата на всички компоненти следва да се вземе с една сонда за взимане на проби и да се раздели вътрешно към различните анализатори. По избор могат да се използват две сонди за взимане на проби, разположени в непосредствена близост. Необходимо е да се следи нито един от компонентите на отработилите газове (включително водата и сярната киселина) да не кондензира в която да е точка от системата за анализ.

Image

Image

A.3.1.3.   Компоненти на фигури 9 и 10

| EP | Изпускателна тръба |
| --- | --- |
| SP | Сонда за взимане на проби от отработили газове (единствено фиг. 9) |

EP

Изпускателна тръба

SP

Сонда за взимане на проби от отработили газове (единствено фиг. 9)

Препоръчва се права, затворена, многоточкова сонда от неръждаема стомана. Нейният вътрешен диаметър не трябва да е по-голям от вътрешния диаметър на провода за вземане на проби. Дебелината на стената на сондата не трябва да бъде повече от 1 mm. Тя трябва да има най-малко 3 отвора на три различни радиални сечения, които са оразмерени, за да вземат проби с приблизително същия дебит. Сондата трябва да заема не по-малко от 80 % от диаметъра на изпускателната тръба. Могат да се използват една или две сонди за взимане на проби.

| SP2 | Сонда SP2 за вземане на проби на HC в разредените отработили газове (единствено фиг. 10) |
| --- | --- |

SP2

Сонда SP2 за вземане на проби на HC в разредените отработили газове (единствено фиг. 10)

Сондата трябва:

| a) | да представлява първите 254 mm до 762 mm от подгретия тръбопровод за взимане на проби HSL1; |
| --- | --- |

a)

да представлява първите 254 mm до 762 mm от подгретия тръбопровод за взимане на проби HSL1;

| б) | да има най-малко 5 mm вътрешен диаметър; |
| --- | --- |

б)

да има най-малко 5 mm вътрешен диаметър;

| в) | да е поставена в тунела за разреждане DT (вж. фиг. 20) в точка, където разредителят и отработилият газ се смесват добре (т.е. приблизително 10 тунелни диаметъра след точката, където отработилите газове постъпват в тунела за разреждане); |
| --- | --- |

в)

да е поставена в тунела за разреждане DT (вж. фиг. 20) в точка, където разредителят и отработилият газ се смесват добре (т.е. приблизително 10 тунелни диаметъра след точката, където отработилите газове постъпват в тунела за разреждане);

| г) | да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния; |
| --- | --- |

г)

да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния;

| д) | да се загрява, за да се увеличи температурата на газовата струя до 463 К ± 10 К (190° C ± 10° C) при изхода на сондата или до 385 K ±10 K (112° C ± 10° C) за двигатели с принудително запалване; |
| --- | --- |

д)

да се загрява, за да се увеличи температурата на газовата струя до 463 К ± 10 К (190° C ± 10° C) при изхода на сондата или до 385 K ±10 K (112° C ± 10° C) за двигатели с принудително запалване;

| ж) | да не се загрява в случай на измерване с пламъчно-йонизационен детектор (студен). |
| --- | --- |

ж)

да не се загрява в случай на измерване с пламъчно-йонизационен детектор (студен).

| SP3 | Сонда SP3 за анализ на CO, CO2 и NOx в разредените отработили газове (единствено фиг. 10) |
| --- | --- |

SP3

Сонда SP3 за анализ на CO, CO2 и NOx в разредените отработили газове (единствено фиг. 10)

Сондата трябва:

| a) | да лежи в същата равнина, както SP2; |
| --- | --- |

a)

да лежи в същата равнина, както SP2;

| б) | да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния; |
| --- | --- |

б)

да е достатъчно (радиално) отдалечена от други сонди и от стената на тунела, за да не се влияе от затишие или завихряния;

| в) | да бъде загрята и изолирана по цялата си дължина до минимална температура от 328 K (55° C), за да се избегне кондензирането на вода. |
| --- | --- |

в)

да бъде загрята и изолирана по цялата си дължина до минимална температура от 328 K (55° C), за да се избегне кондензирането на вода.

| HF1 | Загрят предварителен филтър (по избор) |
| --- | --- |

HF1

Загрят предварителен филтър (по избор)

Температурата е същата като на провода HSL1.

| HF2 | Загрят филтър (F2) |
| --- | --- |

HF2

Загрят филтър (F2)

Филтърът извлича всички твърди частици от газовите проби, преди те да достигнат анализатора. Температурата е същата като на провода HSL1. Филтърът се заменя според нуждите.

| HSL1 | Загрят провод за взимане на проби |
| --- | --- |

HSL1

Загрят провод за взимане на проби

Проводът за взимане на проби осигурява газова проба от една единствена сонда до разделителната/ите точка/и и анализатора на НС.

Проводът за вземане на проби трябва:

| а) | да има минимален вътрешен диаметър от 4 mm и максимален от 13,5 mm; |
| --- | --- |

а)

да има минимален вътрешен диаметър от 4 mm и максимален от 13,5 mm;

| б) | да е изработен от неръждаема стомана или политетрафлуоретилен (PTFE); |
| --- | --- |

б)

да е изработен от неръждаема стомана или политетрафлуоретилен (PTFE);

| в) | да поддържа температура на стената от 463 К ± 10 К (190° С ± 10° С), измерена при всеки отделно регулиран загряван сектор, ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е равна или по-ниска от 463 К (190°С); |
| --- | --- |

в)

да поддържа температура на стената от 463 К ± 10 К (190° С ± 10° С), измерена при всеки отделно регулиран загряван сектор, ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е равна или по-ниска от 463 К (190°С);

| г) | поддържа температура на стената по-висока от 453 К (180° С), ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е по-висока от 463 К (190° С); |
| --- | --- |

г)

поддържа температура на стената по-висока от 453 К (180° С), ако температурата на отработилите газове при сондата за взимане на проби е по-висока от 463 К (190° С);

| д) | поддържа температура на газта от 463 К ± 10 К (190° С ± 10° С), непосредствено преди подгретия филтър НF2 и подгретия пламъчно-йонизационен детектор. |
| --- | --- |

д)

поддържа температура на газта от 463 К ± 10 К (190° С ± 10° С), непосредствено преди подгретия филтър НF2 и подгретия пламъчно-йонизационен детектор.

| HSL2 | Загрят провод за взимане на проби на NOx |
| --- | --- |

HSL2

Загрят провод за взимане на проби на NOx

Проводът за вземане на проби трябва:

| а) | да поддържа при температура на стената от 328 K до 473 K (от 55° C до 200° C) до конвертора за измерване при отсъствие на кондензируеми фракции и до анализатора за измерване при наличие на кондензируеми фракции; |
| --- | --- |

а)

да поддържа при температура на стената от 328 K до 473 K (от 55° C до 200° C) до конвертора за измерване при отсъствие на кондензируеми фракции и до анализатора за измерване при наличие на кондензируеми фракции;

| б) | е изработен от неръждаема стомана или от политетрафлуоретилен (PTFЕ). |
| --- | --- |

б)

е изработен от неръждаема стомана или от политетрафлуоретилен (PTFЕ).

| HP | Загрята помпа за взимане на проби |
| --- | --- |

HP

Загрята помпа за взимане на проби

Помпата се загрява до температурата на провода HSL.

| SL | Провод за вземане на проби от CO и CO2 |
| --- | --- |

SL

Провод за вземане на проби от CO и CO2

Проводът е изработен от политетрафлуоретилен (PTFЕ) или от неръждаема стомана. Той може да бъде или да не бъде загрят.

| HC | HFID анализатор |
| --- | --- |

HC

HFID анализатор

Загрят пламъчно-йонизационен детектор (HFID) или пламъчно-йонизационен детектор (FID), използван за определяне на въглеводородите. Температурата на загрявания пламъчно-йонизационен детектор се поддържа от 453 К до 473 К (от 180° С до 200° С).

| СО и CO2 | NDIR анализатор |
| --- | --- |

СО и CO2

NDIR анализатор

NDIR анализатори за определяне съдържанието на въглероден окис и въглероден двуокис (по избор за определяне съотношението на разреждане за измерването РТ).

| NOx | CLD анализатор или NDUV анализатор |
| --- | --- |

NOx

CLD анализатор или NDUV анализатор

CLD, HCLD или HCLD анализатори за определяне азотните окиси. При използване на HCLD температурата се поддържа между 328 К и 473 К (55° С и 200° С).

| B | Изсушител на пробата (по избор за измерване на NO) |
| --- | --- |

B

Изсушител на пробата (по избор за измерване на NO)

За охлаждане и кондензиране на водата, съдържаща се в пробата от отработили газове. Използването му не е задължително, ако работата на анализатора не се влияе от водните пари, определени в точка 9.3.9.2.2. Ако се водата се отстранява чрез кондензация, температурата на пробния газ или температурата на оросяване се следят или във водоотделителя, или след него. Температурата на пробния газ или температурата на оросяване не трябва да превишават 280 К (7° С). Химическите дехидратанти не се допускат за отстраняване на влагата от пробата.

| BK | Торбичка за вземане на проби от фоновите частици (по избор; единствено фиг. 10) |
| --- | --- |

BK

Торбичка за вземане на проби от фоновите частици (по избор; единствено фиг. 10)

Тази торбичка служи за измерване на фоновите концентрации от частици.

| BG | Торбичка за вземане на проби (по избор; единствено фиг. 10) |
| --- | --- |

BG

Торбичка за вземане на проби (по избор; единствено фиг. 10)

За измерване на концентрациите на пробите.

A.3.1.4.   Метод с използване на сепаратор за неметанови фракции (NMC)

Сепараторът окислява всички въглеводороди до CH4 и H2O, с изключение на CH4, който се регистрира от загретия пламъчно-йонизационен детектор при преминаването на пробата през сепаратора за неметанови фракции. В допълнение на обичайната последователност за вземане на проба от HC (вж. фиг. 9 и 10) се инсталира втора последователност за вземане на проба, оборудвана със сепаратор, както е показано на фиг.11. Това позволява едновременно измерване на общото количество въглеводороди, CH4 и неметановите въглеводороди.

Преди изпитването, при температура равна на или по-висока от 600 К (327° С) се оценява каталитичният ефект на сепаратора върху стойностите на CH4 и C2H6 при концентрация на вода в отработилите газове, представителна за условията в изпусканите отработили газове. Трябва да се знаят температурата на оросяване и концентрацията на O2 в пробата на отработилите газове. Относителното показание на пламъчно-йонизационния детектор FID за CH4 и C2H6 се определя в съответствие с точка 9.3.8.

Image

A.3.1.5.   Компоненти на фиг. 11

| NMC | Сепаратор за неметанови фракции |
| --- | --- |

NMC

Сепаратор за неметанови фракции

За окисляване на всички въглеводороди освен метан.

HC

Загряван пламъчно-йонизационен детектор (HFID) или пламъчно-йонизационен детектор (FID) за измерване на концентрациите на въглеводородите и метана. Температурата на загрявания пламъчно-йонизационен детектор се поддържа от 453 К до 473 К (180° С до 200° С).

| V1 | Разпределителен клапан |
| --- | --- |

V1

Разпределителен клапан

За превключване на нулевия газ или еталонния газ.

| R | Регулатор на налягането |
| --- | --- |

R

Регулатор на налягането

За регулиране на налягането в проводите за взимане на проби и потока към загрявания пламъчно-йонизационен детектор HFID.

A.3.2.   Система за разреждане и взимане на проби от прахови частици

A.3.2.1.   Описание на система за разреждане на част от потока

Описаната система за разреждане се основава на разреждането на част от отработилите газове. Разделянето на потока отработили газове и последващият процес на разреждане могат да бъдат извършени посредством различни системи за разреждане. За последващото улавяне на праховите частици всички разредени отработили газове или само част от тях преминават през системата за взимане на проби на праховите частици. Първият метод се нарича система за пълно вземане на проба, а вторият — система за фракционирано вземане на проба. Изчисляването на коефициента на разреждане зависи от използваната система.

При система за пълно вземане на проба, показана на фиг. 12, неразредените отработили газове се прехвърлят от изпускателната тръба, EP към тунела за разреждане DT през сондата за взимане на проби SP и преносната газова линия ТТ. Общият поток в тунела се регулира с помощта на регулатора на дебита FC2 и с помпата за вземане на проби Р от системата за вземане на проби от праховите частиците (вж. фиг. 16). Дебитът на разредителя се регулира от регулатора на дебита FC1, който може да използва qm

  ew или qm

  aw и qm

  f като командни сигнали за извършване на желаното разделяне на отработилите газове. Потокът на пробата, който прониква в DT, представлява разликата между общия поток и потока на разредителя. Дебитът на разредителя се измерва с помощта на устройството за измерване на дебит FM1, а общият дебит — с помощта на устройството за измерване на дебит FM3 от системата за вземане на проби от частиците (вж. фиг. 16). Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на тези два дебита.

Image

При система с фракционирано вземане на проба, показана на фиг. 13, неразредените отработили газове се прехвърлят от изпускателната тръба EP към тунела за разреждане DT през сондата за взимане на проби SP и преносната газова линия ТТ. Общият поток, преминаващ през тунела за разреждане, се регулира от регулатора на дебита FC1, свързан към потока на разредителя или към смукателния вентилатор за общия поток в тунела. Регулаторът на потока FC1 може да използва qm

  ew или qm

  aw и qm

  f като командни сигнали за извършване на желаното разделяне на отработилите газове. Потокът на пробата, който прониква в DT, представлява разликата между общия поток и потока на разредителя. Дебитьт на разредителя се измерва с устройството за измерване на дебит FM1, а общият дебит — с устройството за измерване на дебит FM2. Коефициентът на разреждане се изчислява въз основа на тези два дебита. Системата за взимане на проби от частиците взема проба от праховите частици в тунела за разреждане DT (вж. фиг. 16).

Image

A.3.2.2.   Компоненти на фигури 12 и 13

| EP | Изпускателна тръба |
| --- | --- |

EP

Изпускателна тръба

Изпускателната тръба може да бъде изолирана. За да се намали топлинната инерционност на изпускателната тръба, се препоръчва съотношение между дебелината и диаметъра равно на 0,015, или по-малко. Използването на гъвкави части трябва да се ограничи до съотношение между дължината и диаметъра, по-малко или равно на 12. Огъванията трябва да бъдат сведени до минимум, за да се намалят отлаганията от инерцията на частиците. Ако системата включва шумозаглушител на изпитвателния стенд, този шумозаглушител може също да бъде термоизолиран. За системите без изокинетична сонда се препоръчва права тръба с дължина шест пъти диаметъра на тръбата преди и три пъти диаметъра на тръбата след наконечника на сондата.

| SP | Сонда за взимане на проби |
| --- | --- |

SP

Сонда за взимане на проби

Видът на сондата трябва да е един от следните:

| a) | насочена срещу потока отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба; |
| --- | --- |

a)

насочена срещу потока отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба;

| б) | насочена надолу отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба; |
| --- | --- |

б)

насочена надолу отворена тръба, разположена по оста на изпускателната тръба;

| в) | сонда с много отвори, описана като SP в точка A.3.1.3; |
| --- | --- |

в)

сонда с много отвори, описана като SP в точка A.3.1.3;

| г) | насочена срещу потока сонда с коничен накрайник, разположена по оста на изпускателната тръба, показана на фиг. 14. |
| --- | --- |

г)

насочена срещу потока сонда с коничен накрайник, разположена по оста на изпускателната тръба, показана на фиг. 14.

Минималният вътрешен диаметър на наконечника на сондата трябва да бъде равен на 4 mm. Минималното съотношение на диаметъра на изпускателната тръба към диаметъра на сондата трябва да бъде равно на 4.

Непосредствено пред филтъродържателя се инсталира инерционен предкласификатор (вихров или утаителен) с 50 % точка на срязване между 2,5 μм и 10 μм, ако се използва сонда тип а).

Image

| TT | Преносна линия за отработилите газове |
| --- | --- |

TT

Преносна линия за отработилите газове

Преносната газова линия трябва да бъде възможно най-къса, но:

| а) | с максимална дължина 0,26 m, ако са изолирани 80 % от общата ѝ дължина, измерена между края на сондата и мястото на разреждане;
  или |
| --- | --- |

а)

с максимална дължина 0,26 m, ако са изолирани 80 % от общата ѝ дължина, измерена между края на сондата и мястото на разреждане;

или

| б) | с максимална дължина 1 m, ако е загрята до температура над 150° C в 90 % от общата ѝ дължина, измерена между края на сондата и мястото на разреждане; |
| --- | --- |

б)

с максимална дължина 1 m, ако е загрята до температура над 150° C в 90 % от общата ѝ дължина, измерена между края на сондата и мястото на разреждане;

да бъде с диаметър, равен или по-голям от този на сондата, но който не превишава 25 mm, като тя се поставя в оста на тунела за разреждане и да е насочена по потока.

По отношение на буква а) тръбата трябва да бъде термоизолирана с материал с максимален коефициент на топлопроводност 0,05 W/mK и радиална дебелина, съответстваща на диаметьра на сондата.

| FC1 | Регулатор на дебита |
| --- | --- |

FC1

Регулатор на дебита

Използва се регулатор на дебита за управление на дебита през вентилатора РВ и/или смукателния вентилатор SB. Той може да се свърже със сигналите на датчика за потока отработили газове, определение в точка 8.4.1. Регулаторът на потока може да бъде инсталиран преди или след съответния вентилатор. При използване на система за захранване с въздух под налягане, FC1 регулира пряко дебита на въздуха.

| FM1 | Уред за измерване на дебита |
| --- | --- |

FM1

Уред за измерване на дебита

Газов брояч или друг уред за измерване на дебита на разредителя. Наличието на устройството за измерване на дебита FM1 е по избор, ако вентилаторът РВ е калибриран за измерване на дебит.

| DAF | Филтър на разредителя |
| --- | --- |

DAF

Филтър на разредителя

Разредителят (околен въздух, изкуствен въздух или азот) се филтрира с високо ефективен (HEPA) филтър с начална минимална ефективност на улавяне от 99,97 % съгласно EN 1822-1 (филтър клас H14 или с по-високо качество), ASTM F 1471-93 или еквивалентен стандарт.

| FM2 | Устройство за измерване на дебит (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13) |
| --- | --- |

FM2

Устройство за измерване на дебит (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13)

Газов брояч или друг уред за измерване на дебита на разредените отработили газове. Наличието на устройството за измерване на дебита FM2 е по избор, ако смукателният вентилатор SB е калибриран за измерване на дебит.

| PB | Нагнетателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13) |
| --- | --- |

PB

Нагнетателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13)

3а регулиране на дебита на разредителя нагнетателният вентилатор може да бъде свързан към уредите за регулиране на дебита FC1 и FC2. Вентилаторът РВ не се изисква, когато се използва дроселна клапа. Вентилаторът РВ може да се използва за измерване на дебита на разредителя, ако е калибриран.

| SB | Смукателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13) |
| --- | --- |

SB

Смукателен вентилатор (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13)

Смукателният вентилатор SВ може да се използва за измерване на дебита на разредените отработили газове само ако е калибриран.

| DT | Тунел за разреждане (част от потока) |
| --- | --- |

DT

Тунел за разреждане (част от потока)

Тунелът за разреждане:

| а) | трябва да има достатъчна дължина, за да осигури смесване на целия поток от отработили газове и въздуха за разреждане при турбулентни условия на потока (число на Рейнолдс, Re, по-голямо от 4 000, където Re е на база вътрешния диаметър на тунела за разреждане) за система с фракционирано взимане на проби, т.е. пълно смесване не е необходимо за система с пълно взимане на проби; |
| --- | --- |

а)

трябва да има достатъчна дължина, за да осигури смесване на целия поток от отработили газове и въздуха за разреждане при турбулентни условия на потока (число на Рейнолдс, Re, по-голямо от 4 000, където Re е на база вътрешния диаметър на тунела за разреждане) за система с фракционирано взимане на проби, т.е. пълно смесване не е необходимо за система с пълно взимане на проби;

| б) | трябва да е изработен от неръждаема стомана; |
| --- | --- |

б)

трябва да е изработен от неръждаема стомана;

| в) | не може да се нагрява повече от 325 K (52° C) температура на стените; |
| --- | --- |

в)

не може да се нагрява повече от 325 K (52° C) температура на стените;

| г) | може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

г)

може да бъде изолиран.

| PSP | Сондата за взимане на проби от прахови частици (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13) |
| --- | --- |

PSP

Сондата за взимане на проби от прахови частици (тип фракционирано взимане на проби, единствено фиг. 13)

Показаната на фигурите сонда за вземане на проби от частиците е началният елемент на тръбата за прехвърляне на частици PTT (вж. точка A.3.2.6) и трябва:

| а) | да е насочена срещу газовия поток в точка, в която разредителят и отработилите газове се смесват добре, тоест по централната ос на тунела за разреждане DT, приблизително на разстояние, равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

а)

да е насочена срещу газовия поток в точка, в която разредителят и отработилите газове се смесват добре, тоест по централната ос на тунела за разреждане DT, приблизително на разстояние, равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | да има минимален вътрешен диаметьр 8 mm; |
| --- | --- |

б)

да има минимален вътрешен диаметьр 8 mm;

| в) | може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52° С), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на разредителя, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52° С) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

в)

може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52° С), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на разредителя, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52° С) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| г) | може да бъде изолирана. |
| --- | --- |

г)

може да бъде изолирана.

A.3.2.3.   Описание на система за разреждане на целия поток

Във фиг. 15 е показана система за разреждане, основаваща се на разреждането на всички отработили газове в тунела за разреждане DT с използването на концепцията за взимане на проби с постоянен обем, CVS.

Дебитът на разредените отработили газове се измерва или посредством обемна помпа PDP или посредством тръба на Вентури с критичен поток CFV, или дозвукова тръба на Вентури (SSV). Топлообменникът HE или устройството за електронно компенсиране на дебита EFC може да се използва за пропорционално вземане на проби от праховите частици или за определяне на дебита. Тъй като измерването на масата на частиците се основава на общия поток на разредените отработили газове, коефициентът на разреждане не трябва да се изчислява.

За последващото улавяне на частиците, проба от разредените отработили газове се насочва към системата за вземане на проби от частиците с двойно разреждане (вж. фиг. 17). Въпреки че представлява отчасти система за разреждане, системата за двойно разреждане е описана като вариант на системата за вземане на проби от праховите частици, тъй като по-голямата част от компонентите ѝ са еднакви с компонентите на типичната система за вземане на проби от праховите частици.

Image

A.3.2.4.   Компоненти на фиг. 15

| EP | Изпускателна тръба |
| --- | --- |

EP

Изпускателна тръба

Дължината на изпускателната тръба не трябва да превишава 10 m между изхода на изпускателния колектор на двигателя, изхода на турбокомпресора или устройството за последваща обработка на газовете и тунела за разреждане. Ако системата превишава 4 m, всяка секция над тази дължина трябва да бъде изолирана, с изключение на монтирано като част от системата устройство за измерване на димните емисии, ако има такова. Радиалната дебелина на термоизолацията трябва да бъде най-малко 25 mm. Коефициентът на топлопроводност на термоизолиращия материал, измерен при 673 К (400° С), не трябва да бъде по-голям от 0,1 W/(mK). За намаляване на топлинната инертност на изпускателната тръба се препоръчва отношение дебелина— диаметър 0,015 или по-малко. Използването на гъвкави части трябва да се ограничи до съотношение между дължината и диаметъра, равно или по-малко от 12.

| PDP | Обемна помпа |
| --- | --- |

PDP

Обемна помпа

Обемната помпа измерва общия дебит на разредените отработили газове въз основа на броя обороти на помпата и нейния дебит. Противоналягането на отработилите газове не трябва да бъде намалявано изкуствено от обемната помпа PDP или от системата за захранване с въздух за разреждане. Статичното противоналягане на отработилите газове, измерено с включена система PDP, трябва да бъде поддържано в рамките на ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено без връзка със системата PDP при еднакви честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес точно преди обемната помпа трябва да бъде в рамките на ±6 K от средната работна температура, наблюдавана по време на изпитването, когато не се извършва никакво компенсиране на дебита. Компенсация на дебита се използва единствено, когато температурата на входа към обемната помпа PDP не превишава 323 К (50° С).

| CFV | Тръба нa Вентури с критичен поток |
| --- | --- |

CFV

Тръба нa Вентури с критичен поток

CFV измерва общия дебит на разредените отработили газове, като поддържа дебита при условия на дроселиране (критичен поток). Статичното противоналягане на отработилите газове, измерено с включена система CVF, трябва да бъде поддържано в рамките на ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено без връзка със системата CVF при еднакви честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес точно преди CVF трябва да бъде в рамките на ±11 K от средната работна температура, наблюдавана по време на изпитването, когато не се извършва никакво компенсиране на дебита.

| SSV | Дозвукова тръба на Вентури |
| --- | --- |

SSV

Дозвукова тръба на Вентури

Дозвуковата тръбата на Вентури измерва целия дебит на разредените отработили газове, като използва газовия поток на дозвукова тръба на Вентури, като функция в зависимост от входящото напрежение и температура и пада на налягането между входа на SSV и отвора. Статичното противоналягане, измерено с включена система SSV, трябва да бъде поддържано в рамките на ±1,5 kPa от статичното налягане, измерено без връзка със системата SSV при еднакви честота на въртене и натоварване на двигателя. Температурата на газовата смес непосредствено преди SSV трябва да бъде в рамките на ±11 К от средната работна температура, наблюдавана при изпитването, когато не се използва компенсация на дебита.

| HE | Топлообменник (по избор) |
| --- | --- |

HE

Топлообменник (по избор)

Топлообменникът трябва да има достатъчен капацитет, за да поддържа температурата в указаните по-горе граници. Ако се използва EFC, не се изисква топлообменник.

| EFC | Устройство за електронно компенсиране на дебита (по избор) |
| --- | --- |

EFC

Устройство за електронно компенсиране на дебита (по избор)

Ако температурата на входа на PDP, на системата CFV или на SSV не се поддържа в границите, указани по-горе, е необходимо използването на система за компенсиране на дебита, за неговото непрекъснато измерване и регулиране на пропорционалното вземане на проби в системата с двойно разреждане. За целта сигналите от непрекъснатото измерване на дебитите се използват за поддържане на пропорционалността на дебита на пробата, преминаваща през филтрите за прахови частици от системата за двойно разреждане (вж. фиг. 17) в рамките на ±2,5 %.

| DT | Тунел за разреждане (цял поток) |
| --- | --- |

DT

Тунел за разреждане (цял поток)

Тунелът за разреждане трябва:

| а) | да има достатъчно малък диаметьр, за да предизвиква турбулентен поток (число на Рейнолдс, Re, по-голямо от 4 000, когато Re се базира на вътрешния диаметър на тунела за разреждане), и достатъчна дължина, за да позволи пълно смесване на отработилите газове с въздуха за разреждане; |
| --- | --- |

а)

да има достатъчно малък диаметьр, за да предизвиква турбулентен поток (число на Рейнолдс, Re, по-голямо от 4 000, когато Re се базира на вътрешния диаметър на тунела за разреждане), и достатъчна дължина, за да позволи пълно смесване на отработилите газове с въздуха за разреждане;

| б) | може да бъде изолиран; |
| --- | --- |

б)

може да бъде изолиран;

| в) | може да бъде загрят до температура на стените, достатъчна за елиминиране на кондензацията на вода. |
| --- | --- |

в)

може да бъде загрят до температура на стените, достатъчна за елиминиране на кондензацията на вода.

Отработилите газове на двигателя трябва да бъдат насочвани навън към точката, в която те се въвеждат в тунела за разреждане и се смесват напълно. Възможно е да се използва и смесителна бленда.

При използване на система за двойно разреждане, проба, взета в тунела за разреждане, се насочва към тунел за вторично разреждане, където се подлага на ново разреждане, след това се пропуска през филтрите за вземане на проби. (фиг. 17). Системата за вторично разреждане трябва да осигурява достатъчно количество вторичен въздух за разреждане, за да поддържа струята от двойно разредените отработили газове при температура между 315 K (42° C) и 325 K (52° C) непосредствено преди филтъра за прахови частици.

| DAF | Филтър на разредителя |
| --- | --- |

DAF

Филтър на разредителя

Разредителят (околен въздух, изкуствен въздух или азот) се филтрира с високо ефективен (HEPA) филтър с начална минимална ефективност на улавяне от 99,97 % съгласно EN 1822-1 (филтър клас H14 или с по-високо качество), ASTM F 1471-93 или еквивалентен стандарт.

| PSP | Взимане на проби от прахови частици |
| --- | --- |

PSP

Взимане на проби от прахови частици

Сондата е началният елемент на тръбата за прехвърляне на прахови частиците PTT и трябва:

| а) | да е насочена срещу газовия поток в точка, в която въздуха за разреждане и отработилите газове се смесват добре, т.е. по централната ос на тунела за разреждане DT, на системите за разреждане, приблизително на разстояние, равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

а)

да е насочена срещу газовия поток в точка, в която въздуха за разреждане и отработилите газове се смесват добре, т.е. по централната ос на тунела за разреждане DT, на системите за разреждане, приблизително на разстояние, равно на 10 диаметъра на тунела след точката на навлизане на отработилите газове в тунела за разреждане;

| б) | да има минимален вътрешен диаметьр 8 mm; |
| --- | --- |

б)

да има минимален вътрешен диаметьр 8 mm;

| в) | може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52° С), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на разредителя, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52° С) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане; |
| --- | --- |

в)

може да бъде загрявана до температура на стените, която не превишава 325 К (52° С), чрез пряко нагряване или чрез предварително нагряване на разредителя, при условие че температурата на въздуха не превишава 325 К (52° С) преди въвеждането на отработилите газове в тунела за разреждане;

| г) | може да бъде изолирана. |
| --- | --- |

г)

може да бъде изолирана.

A.3.2.5.   Описание на системата за взимане на проби от прахови частици

Системата за вземане на проби от прахови частици служи за улавяне на частиците посредством филтър за частици и е показана на фигури 16 и 17. В случай на взимане на проби от целия поток при разреждане на част от потока, което се състои в прекарването на цялата проба разредени отработили газове през филтрите, системите за разреждането и за взимане на проби обикновено представляват неразделна част (вж. фиг. 12). В случай на фракционирано взимане на проби при разреждане на част от потока или на целия поток, което се състои в прекарване през филтрите на само част от разредените отработили газове, системите за разреждането и за взимане на проби обикновено представляват различни модули.

При система за разреждане на част от потока, посредством помпата за вземане на проби Р се взима проба от разредените отработили газове в тунела за разреждане DT и се прекарва през сондата за вземане на проби от частиците РSP и тръбата за трансфер на частици РТТ, според показаното на фиг. 16. Пробата се пропуска през филтъродържателя (филтъродържателите) на филтрите FH, в който/които се намират филтрите за взимане на проби от частиците. Дебитьт на пробата се регулира чрез реryлатора на дебит FC3.

При система за разреждане на целия поток се използва системата за взимане на проби от прахови частици с двойно разреждане, показана във фиг. 17. През сондата за вземане на проби от частиците РSP и тръбата за трансфер на частици РТТ проба от разредените отработили газове се изпраща от тунела за разреждане DT към вторичния тунел за разреждане SDT, където пробата се подлага на ново разреждане. Пробата след това се пропуска през филтъродържателя (филтъродържателите) FH, в който/които се намират филтрите за вземане на проби от частиците. Дебитът на разредителя е по принцип постоянен, а дебитът на пробата се регулира чрез регулатора на дебита FC3. Ако се използва устройство за електронно компенсиране на дебита EFC (вж. фиг. 15), общият дебит на разредените отработили газове се използва като сигнал за управление на регулатора на дебит FC3.

Image

Image

A.3.2.6.   Компоненти на фигури 16 (система за разреждане на част от потока) и 17 (единствено система за разреждане на целия поток)

| PTT | Тръбата за прехвърляне на праховите частици: |
| --- | --- |

PTT

Тръбата за прехвърляне на праховите частици:

Тръбата за прехвърляне трябва:

| а) | да бъде инертна по отношение на праховите частици; |
| --- | --- |

а)

да бъде инертна по отношение на праховите частици;

| б) | не може да се нагрява повече от 325 K (52° C) температура на стените; |
| --- | --- |

б)

не може да се нагрява повече от 325 K (52° C) температура на стените;

| в) | може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

в)

може да бъде изолиран.

| SDT | Тунелът за вторично разреждане SDТ (единствено фиг. 17) |
| --- | --- |

SDT

Тунелът за вторично разреждане SDТ (единствено фиг. 17)

Тунелът за вторично разреждане трябва:

| а) | трябва да има достатъчна дължина и диаметър, за да съответства на изискванията за време на пребиваване от точка 9.4.2, буква е). |
| --- | --- |

а)

трябва да има достатъчна дължина и диаметър, за да съответства на изискванията за време на пребиваване от точка 9.4.2, буква е).

| б) | не може да се нагрява повече от 325 K (52° C) температура на стените; |
| --- | --- |

б)

не може да се нагрява повече от 325 K (52° C) температура на стените;

| в) | може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

в)

може да бъде изолиран.

| FH | Филтъродържател |
| --- | --- |

FH

Филтъродържател

Филтъродържателят трябва:

| а) | да има ъгъл на разтвора на конуса 12,5° (от оста) за прехода от диаметъра на преносната газова линия към диаметъра на сечението на филтъра, през което преминава запрашеният поток; |
| --- | --- |

а)

да има ъгъл на разтвора на конуса 12,5° (от оста) за прехода от диаметъра на преносната газова линия към диаметъра на сечението на филтъра, през което преминава запрашеният поток;

| б) | не може да се нагрява до температура на стената над 325 K (52° C); |
| --- | --- |

б)

не може да се нагрява до температура на стената над 325 K (52° C);

| в) | може да бъде изолиран. |
| --- | --- |

в)

може да бъде изолиран.

Допускат се устройства за смяна на филтри (автоматична смяна на филтъра), доколкото филтрите за вземане на проби не си взаимодействат.

политетрафлуороетиленовите (PTFE) мембранни филтри трябва да бъдат поставени в специална касета във филтъродържателя.

Непосредствено пред филтъродържателя се инсталира инерционен предкласификатор с 50 % точка на срязване между 2,5 μм и 10 μм, ако се използва сонда тип отворена тръба, насочена срещу струята отработили газове.

| P | Помпа за взимане на проби |
| --- | --- |
| FC2 | Регулатор на дебита |

P

Помпа за взимане на проби

FC2

Регулатор на дебита

Използва се регулатор на дебита за регулиране на дебита на пробата от прахови частици.

| FM3 | Уред за измерване на дебита |
| --- | --- |

FM3

Уред за измерване на дебита

Газов брояч или уред за измерване на дебита за определяне на потока на пробата от прахови частици през филтъра за прахови частици. Той може да бъде инсталиран след или преди помпата за взимане на проба Р.

| FM4 | Устройство за измерване на дебита |
| --- | --- |

FM4

Устройство за измерване на дебита

Газов брояч или уред за измерване на дебита за определяне на потока на въздуха за вторично разреждане през филтъра за прахови частици.

| BV | Сачмен клапан (по избор) |
| --- | --- |

BV

Сачмен клапан (по избор)

Сачменият клапан трябва да има вътрешен диаметьр, не по-малък от диаметьра на тръбата за прехвърляне на частиците РТТ, и продължителност на превключването, по-малка от 0,5 s.

ДОПЪЛНЕНИЕ 4

СТАТИСТИКА

A.4.1.   Средна стойност и стандартно отклонение

Средноаритметичната стойност се изчислява, както следва:

Formula (92)

Стандартното отклонение се изчислява, както следва:

Formula (93)

A.4.2.   Регресивен анализ

Наклонът на линията на регресия се изчислява, както следва:

Formula (94)

Пресичането на у с кривата на регресия се изчислява, както следва:

Formula (95)

Стандартната грешка на оценка (SEE) се изчислява, както следва:

Formula (96)

Коефициентът на смесена корелация се изчислява, както следва:

Formula (97)

A.4.3.   Определяне на еквивалентност на системи

Определянето на еквивалентност на системи съгласно точка 5.1.1 се основава на изследването на съпоставимостта между 7 (или повече) двойки проби на разглежданата система и една от еталонните системи на настоящото правило с използване на подходящ/и изпитвателен/и цикъл/и. Критериите за еквивалентност, които се прилагат са F-изпитването и t-изпитването за две групи на Стюдънт.

Настоящият статистически метод изследва хипотезата, че стандартното отклонение на пробата и стандартната средна стойност на емисиите, измерени с разглежданата система, не се различават от стандартното отклонение на пробата и стандартната средна стойност на емисиите, измерени с еталонната система. Тази хипотеза се изпитва на база 10 % ниво на значение на стойностите на F и t. Критичните стойности на F и t за 7 до 10 двойки проби са дадени в таблица 9. Ако стойностите на F и t, изчислени според формулата по-долу, са по-големи от критичните стойности на F и t, разглежданата система не е еквивалентна.

Следва се следната процедура: Индексите R и C се отнасят съответно до еталонната и разглежданата система:

| (a) | провеждат се поне 7 изпитвания с разглежданата и еталонната системи, действащи успоредно; броят на изпитванията е посочен като n
  R и n
  C; |
| --- | --- |

(a)

провеждат се поне 7 изпитвания с разглежданата и еталонната системи, действащи успоредно; броят на изпитванията е посочен като n
  R и n
  C;

| б) | изчисляват се средните стойности

  и

  , както и стандартните отклонения s
  R и s
  C; |
| --- | --- |

б)

Formula

Formula

| в) | изчислява се стойността на F, както следва:

   (98)
  (по-голямото от двете стандартни отклонения s
  R или s
  C трябва да е в числителя); |
| --- | --- |

в)

изчислява се стойността на F, както следва:

Formula (98)

(по-голямото от двете стандартни отклонения s
  R или s
  C трябва да е в числителя);

| г) | изчислява се стойността на t, както следва:

   (99) |
| --- | --- |

г)

изчислява се стойността на t, както следва:

Formula (99)

| д) | сравняват се изчислените стойности на F и t с критичните стойности на F и t, отговарящи на съответния брой изпитвания, указани в таблица 9. Ако са подбрани по-големи размери на извадката, се вземат предвид статистическите таблици за 10 процента ниво на значимост (90 % доверителна граница); |
| --- | --- |

д)

сравняват се изчислените стойности на F и t с критичните стойности на F и t, отговарящи на съответния брой изпитвания, указани в таблица 9. Ако са подбрани по-големи размери на извадката, се вземат предвид статистическите таблици за 10 процента ниво на значимост (90 % доверителна граница);

| е) | степента на свобода (df) се определя, както следва:







  за изпитване на F: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| за изпитване на t: | | (101) |

е)

степента на свобода (df) се определя, както следва:

за изпитване на F:

Formula

Formula

(100)

за изпитване на t:

Formula

(101)

| ж) | еквивалентността се определя, както следва:






  i) | ако F < F
  crit и t < t
  crit, то тогава разглежданата система е еквивалентна на еталонната система от настоящото приложение; |
| --- | --- | --- |

ж)

еквивалентността се определя, както следва:

i)

ако F < F
  crit и t < t
  crit, то тогава разглежданата система е еквивалентна на еталонната система от настоящото приложение;

| ii) | ако F ≥ F
  crit или t ≥ t
  crit, то тогава разглежданата система е различна от еталонната система от настоящото приложение. |
| --- | --- |

ii)

ако F ≥ F
  crit или t ≥ t
  crit, то тогава разглежданата система е различна от еталонната система от настоящото приложение.

Таблица 9

Стойности на t и F за избрани размери на извадката

| Размер на извадката | F-изпитване | t-изпитване |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Размер на извадката

F-изпитване

t-изпитване

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

ДОПЪЛНЕНИЕ 5

ПРОВЕРКА НА ВЪГЛЕРОДЕН ПОТОК

A.5.1.   Въведение

С изключение на незначителна част, целият въглерод в отработилите газове произхожда от горивото и в отработилите газове целият въглерод, с изключение на минимална част, се проявява като CO2. Това е базата за проверка на системата, основаваща се на измервания на CO2.

Въглеродният поток в системите за измерване на отработилите газове се определя от дебита на горивото. Въглеродния поток в различни изпитвателни точки на емисиите и в системите за вземане на проба на праховите частици се определя от концентрациите на CO2 и газовия дебит в тези точки.

В този смисъл двигателят предоставя известен източник на въглероден поток и наблюдението на същия въглероден поток в изпускателната тръба и на изхода на системата за вземане на проба на частично разредения поток установява липсата на пропуски и точността на измерването на потока. Тази проверка има предимството, че компонентите действат при действителните условия за температура и поток на изпитването на двигателя.

Фиг. 18 показва изпитвателните точки, в които се проверяват въглеродните потоци. Специфичните формули за въглеродните потоци при всяка от точките за вземане на проба са дадени по-долу.

Image

A.5.2.   Въглероден дебит към двигателя (място 1)

Въглеродният масов дебит към двигателя за гориво CH
  α
  O
  ε
  се получава от:

Formula (102)

където:

| qm
  f | е масов дебит на горивото, kg/s. |
| --- | --- |

qm
  f

е масов дебит на горивото, kg/s.

A.5.3.   Въглероден дебит в неразредените отработили газове (място 2)

Масовият дебит на въглерода в изпускателна тръба на двигателя се определя от концентрацията на неразредения CO2 и масовия дебит на отработилите газове:

Formula (103)

където:

| c
  CO2,r | e концентрация на влажен CO2 в неразредените отработили газове, %; |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, %; |
| qm

  ew | е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s; |
| M
  e | е моларна маса на отработилите газове, g/mol. |

c
  CO2,r

e концентрация на влажен CO2 в неразредените отработили газове, %;

c
  CO2,a

e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, %;

qm

  ew

е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s;

M
  e

е моларна маса на отработилите газове, g/mol.

Ако CO2 се измерва на суха база, то той се преобразува към влажна база съгласно точка 8.1.

A.5.4.   Въглероден дебит в системата за разреждане (място 3)

За системата за разреждане на част от потока е необходимо да се вземе предвид и коефициента на разделяне. Въглеродният дебит се определя от концентрацията на разредения CO2, масовия дебит на отработилите газове и дебита на пробата:

Formula (104)

където:

| c
  CO2,d | e концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове на изхода на тунела за разреждане, %; |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, %; |
| qm

  ew | е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s; |
| qm

  p | е потокът на пробата отработили газове в системата за разреждане на част от потока, kg/s; |
| M
  e | е моларна маса на отработилите газове, g/mol. |

c
  CO2,d

e концентрация на влажен CO2 в разредените отработили газове на изхода на тунела за разреждане, %;

c
  CO2,a

e концентрация на влажен CO2 в околния въздух, %;

qm

  ew

е масов дебит на обработилите газове на влажна база, kg/s;

qm

  p

е потокът на пробата отработили газове в системата за разреждане на част от потока, kg/s;

M
  e

е моларна маса на отработилите газове, g/mol.

Ако CO2 се измерва на суха база, то той се преобразува към влажна база съгласно точка 8.1.

A.5.5.   Изчисление на моларната маса на отработилите газове

Моларната маса на отработилите газове се изчислява съгласно формула 41 (вж. точка 8.4.2.4)

Алтернативно могат да се използват следните моларни маси на отработилите газове:

| M
  e (дизел) | = | 28,9 g/mol; |
| --- | --- | --- |
| M
  e (ВНГ) | = | 28,6 g/mol; |
| M
  e (ПГ) | = | 28,3 g/mol. |

M
  e (дизел)

=

28,9 g/mol;

M
  e (ВНГ)

=

28,6 g/mol;

M
  e (ПГ)

=

28,3 g/mol.

ДОПЪЛНЕНИЕ 6

ПРИМЕРНА ПРОЦЕДУРА НА ИЗЧИСЛЯВАНЕ

A.6.1.   Процедура на денормализация на честотата на въртене и въртящия момент

Като пример, следната контролна точка се денормализира:

| % от честотата на въртене | = | 43 %; |
| --- | --- | --- |
| % от стойността на въртящия момент | = | 82 %. |

% от честотата на въртене

=

43 %;

% от стойността на въртящия момент

=

82 %.

При дадени следни стойности:

| n
  lo | = | 1 015 min–1; |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1; |
| n
  pref | = | 1 300 min–1; |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1;

n
  hi

=

2 200 min–1;

n
  pref

=

1 300 min–1;

n
  idle

=

600 min–1

се получава:

| действителна честота на въртене | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

действителна честота на въртене

Formula

= 1 178 min–1

където максималният въртящ момент, отбелязан на изобразената крива на диаграмата при 1 178 min-1, e 700 Nm;

действителен въртящ момент = Formula = 574 Nm

A.6.2.   Базови данни за стехиометрични изчисления

| Атомна маса на водород: | 1,00794 g/атом; |
| --- | --- |
| Атомна маса на въглерод: | 12,011 g/атом; |
| Атомна маса на сяра: | 32,065 g/атом; |
| Атомна маса на азот: | 14,0067 g/атом; |
| Атомна маса на кислород: | 15,9994 g/атом; |
| Атомна маса на аргон: | 39,9 g/атом; |
| Моларна маса на вода: | 18,01534 g/mol; |
| Моларна маса на въглероден двуокис: | 44,01 g/mol; |
| Моларна маса на въглероден окис: | 28,011 g/mol; |
| Моларна маса на кислород: | 31,9988 g/mol; |
| Моларна маса на азот: | 28,011 g/mol; |
| Моларна маса на азотен окис: | 30,008 g/mol; |
| Моларна маса на азотен двуокис: | 46,01 g/mol; |
| Моларна маса на серен двуокис: | 64,066 g/mol; |
| Моларна маса на сух въздух: | 28,965 g/mol. |

Атомна маса на водород:

1,00794 g/атом;

Атомна маса на въглерод:

12,011 g/атом;

Атомна маса на сяра:

32,065 g/атом;

Атомна маса на азот:

14,0067 g/атом;

Атомна маса на кислород:

15,9994 g/атом;

Атомна маса на аргон:

39,9 g/атом;

Моларна маса на вода:

18,01534 g/mol;

Моларна маса на въглероден двуокис:

44,01 g/mol;

Моларна маса на въглероден окис:

28,011 g/mol;

Моларна маса на кислород:

31,9988 g/mol;

Моларна маса на азот:

28,011 g/mol;

Моларна маса на азотен окис:

30,008 g/mol;

Моларна маса на азотен двуокис:

46,01 g/mol;

Моларна маса на серен двуокис:

64,066 g/mol;

Моларна маса на сух въздух:

28,965 g/mol.

Като се приема за даденост отсъствието на всякакви ефекти на свиваемост, всички газове, участващи в процесите на двигателя на приемане/горене/изпускане, могат да бъдат разглеждани като идеални и поради това всички волуметрични изчисления се основават на моларен обем от 22,414 l/mol съгласно хипотезата на Авогадро.

A.6.3.   Газообразни емисии (дизелов гориво)

Данните от измерването при отделна точка на изпитвателния цикъл (честота от 1 Hz на вземане на проби) за изчисление на моментните масови емисии са показани по-долу. В този пример CO и NOx са измерени на суха база, а HC — на влажна база. Концентрацията на HC е дадена в пропанов еквивалент (C3) и трябва да бъде умножена по 3, за да се превърне в еквивалент на C1. Процедурата за изчисление за другите точки на цикъла е идентична.

Примерното изчисление показва за по-добра илюстрация закръглените междинни резултати на различните стъпки. Трябва да се отбележи, че за действителното изчисление не се допуска закръгляване на междинните резултати (вж. точка 8).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Има се предвид следният състав на горивото:

| Компонент | Моларно отношение: | Процент от масата |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Компонент

Моларно отношение:

Процент от масата

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Стъпка 1: Корекция суха маса/влажна маса (точка 8.1):

Формула (16): k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Формула (13): k
  w,a= Formula = 0,9331

| Формула (12): | c
  CO,i (вл.) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (вл.) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Формула (12):

c
  CO,i (вл.)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (вл.)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Стъпка 2: Корекция на NOx за температура и влажност (точка 8.2.1):

| Формула (23): | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Формула (23):

Formula

= 0,9576

Стъпка 3: Изчисление на моментните емисии при всяка отделна точка на цикъла (точка 8.4.2.3):

| Формула (36): | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Формула (36):

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Стъпка 4: Изчисление на масовите емисии по време на цикъла чрез интегриране на моментните стойности на емисиите и стойностите u от таблица 5 (точка 8.4.2.3):

Следното изчисление е дадено за цикъла WHTC (1,800s) и същите емисии във всяка точка на цикъла.

| Формула (36): | m
  HC | = | | = 4,01 g/изпитване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/изпитване |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/изпитване |

Формула (36):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/изпитване

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/изпитване

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/изпитване

Стъпка 5: Изчисление на специфичните емисии (точка 8.6.3):

| Формула (69): | e
  HC | = | 4,01 / 40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05 / 40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72 / 40 | = 4,94 g/kWh |

Формула (69):

e
  HC

=

4,01 / 40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05 / 40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72 / 40

= 4,94 g/kWh

A.6.4.   Емисии на прахови частици (дизелово гориво)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Стъпка 1: Изчисление на m
  edf (точка 8.4.3.2.2):

| Формула (48): | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Формула (47): | qm

  edf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Формула (46): | m
  edf | = | | = 1 116 kg/изпитване |

Формула (48):

r
  d,i

=

Formula

= 4

Формула (47):

qm

  edf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Формула (46):

m
  edf

=

Formula

= 1 116 kg/изпитване

Стъпка 2: Корекция на теглото на праховите частици заради подемната сила (точка 8.3)

Преди изпитването:

| Формула (26): | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Формула (25): | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

Формула (26):

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

Формула (25):

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

След изпитването:

| Формула (26): | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Формула (25): | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| Формула (27): | m
  p | = | 91,7334 mg – 90,0325 mg | = 1,7009 mg |

Формула (26):

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

Формула (25):

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

Формула (27):

m
  p

=

91,7334 mg – 90,0325 mg

= 1,7009 mg

Стъпка 3: Изчисление на масовите емисии от прахови частици (точка 8.4.3.2.2):

| Формула (45): | m
  PM | = | | = 1,253 g/изпитване |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Формула (45):

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/изпитване

Стъпка 4: Изчисление на специфичните емисии (точка 8.6.3):

| Формула (69): | e
  PM | = | 1,253 / 40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Формула (69):

e
  PM

=

1,253 / 40

= 0,031 g/kWh

ДОПЪЛНЕНИЕ 7

МОНТАЖ НА СПОМАГАТЕЛНИТЕ УСТРОЙСТВА И ОБОРУДВАНЕ ЗА ИЗПИТВАНЕТО НА ЕМИСИИ

| Брой | Спомагателно устройство | Монтирано за изпитването на емисии |
| --- | --- | --- |
| 1 | Система на захранване | |
| Всмукателен колектор | Да |
| Система за контрол на картерните газове | Да |
| Устройства за управление на система със сдвоени всмукателни колектори | Да |
| Дебитомер за въздух | Да |
| Всмукателен въздуховод | Да, или оборудване на изпитвателната камера |
| Въздушен филтър | Да, или оборудване на изпитвателната камера |
| Заглушител на всмукването | Да, или оборудване на изпитвателната камера |
| Устройство за ограничаване на честотата на въртене | Да |
| 2 | Устройство за подгряване на всмукателния колектор | Да, ако е възможно, то трябва да бъде регулирано в най-благоприятното положение. |
| 3 | Изпускателна система | |
| Изпускателен колектор | Да |
| Свързващи тръбопроводи | Да |
| Шумозаглушител | Да |
| Ауспух | Да |
| Спирачка-забавител в изпускателната система | Не, или е напълно отворена |
| Устройство за принудително пълнене | Да |
| 4 | Горивоподаваща помпа | Да |
| 5 | Оборудване за газови двигатели | |
| Система за електронно управление, дебитомер за въздух и т.н. | Да |
| Редукционен клапан | Да |
| Изпарител | Да |
| Смесител | Да |
| 6 | Оборудване за впръскване на гориво | |
| Предварителен филтър | Да |
| Филтър | Да |
| Помпа | Yes |
| Тръбопровод за високо налягане | Да |
| Дюза | Да |
| Клапан за подаване на въздух | Да |
| Система за електронно управление, датчици и т.н. | Да |
| Регулатор/система за управление | Да |
| Автоматичен ограничител на рейката при пълно натоварване в зависимост от атмосферните условия | Yes |
| 7 | Оборудване за течностно охлаждане | |
| Радиатор | Не |
| Вентилатор | Не |
| Направляващ апарат на вентилатора | Не |
| Водна помпа | Да |
| Термостат | Да, може да бъде напълно отворен |
| 8 | Охлаждане чрез въздух: | |
| Обтекател | Не |
| Вентилатор или въздуходувка | Не |
| Устройство за регулиране на температурата | Не |
| 9 | Електрическо оборудване | |
| Генератор | Не |
| Бобина или бобини | Да |
| Проводници | Да |
| Система за електронно управление | Да |
| 10 | Оборудване за принудително пълнене | |
| Компресор, задвижван пряко или непряко от двигателя и/или от отработилите газове | Да |
| Охладител на въздуха за принудително пълнене | Да, или система на изпитвателна камера |
| Охладителна помпа или вентилатор (задвижвани от двигателя) | Не |
| Устройство за контрол на охлаждащия поток | Да |
| 11 | Устройство против замърсяване (система за последваща обработка на отработилите газове) | Да |
| 12 | Пусково оборудване | Да, или система на изпитвателна камера |
| 13 | Помпа за смазочно масло | Да |

Брой

Спомагателно устройство

Монтирано за изпитването на емисии

1

Система на захранване

Всмукателен колектор

Да

Система за контрол на картерните газове

Да

Устройства за управление на система със сдвоени всмукателни колектори

Да

Дебитомер за въздух

Да

Всмукателен въздуховод

Да, или оборудване на изпитвателната камера

Въздушен филтър

Да, или оборудване на изпитвателната камера

Заглушител на всмукването

Да, или оборудване на изпитвателната камера

Устройство за ограничаване на честотата на въртене

Да

2

Устройство за подгряване на всмукателния колектор

Да, ако е възможно, то трябва да бъде регулирано в най-благоприятното положение.

3

Изпускателна система

Изпускателен колектор

Да

Свързващи тръбопроводи

Да

Шумозаглушител

Да

Ауспух

Да

Спирачка-забавител в изпускателната система

Не, или е напълно отворена

Устройство за принудително пълнене

Да

4

Горивоподаваща помпа

Да

5

Оборудване за газови двигатели

Система за електронно управление, дебитомер за въздух и т.н.

Да

Редукционен клапан

Да

Изпарител

Да

Смесител

Да

6

Оборудване за впръскване на гориво

Предварителен филтър

Да

Филтър

Да

Помпа

Yes

Тръбопровод за високо налягане

Да

Дюза

Да

Клапан за подаване на въздух

Да

Система за електронно управление, датчици и т.н.

Да

Регулатор/система за управление

Да

Автоматичен ограничител на рейката при пълно натоварване в зависимост от атмосферните условия

Yes

7

Оборудване за течностно охлаждане

Радиатор

Не

Вентилатор

Не

Направляващ апарат на вентилатора

Не

Водна помпа

Да

Термостат

Да, може да бъде напълно отворен

8

Охлаждане чрез въздух:

Обтекател

Не

Вентилатор или въздуходувка

Не

Устройство за регулиране на температурата

Не

9

Електрическо оборудване

Генератор

Не

Бобина или бобини

Да

Проводници

Да

Система за електронно управление

Да

10

Оборудване за принудително пълнене

Компресор, задвижван пряко или непряко от двигателя и/или от отработилите газове

Да

Охладител на въздуха за принудително пълнене

Да, или система на изпитвателна камера

Охладителна помпа или вентилатор (задвижвани от двигателя)

Не

Устройство за контрол на охлаждащия поток

Да

11

Устройство против замърсяване (система за последваща обработка на отработилите газове)

Да

12

Пусково оборудване

Да, или система на изпитвателна камера

13

Помпа за смазочно масло

Да

Промяна на приложение 9 Б

Заглавието се изменя и гласи, както следва

Точка 1 се изменя и гласи, както следва:

| „1. | ПРИЛОЖЕНИЕ:
  Настоящото приложение е приложимо за дизелови двигатели или двигатели, използващи газово гориво (ПГ или ВНГ), предназначени да бъдат монтирани на пътни превозни средства, но не е приложимо за двигатели, които използват смес от две горива, или двугоривни двигатели. |
| --- | --- |

„1.

ПРИЛОЖЕНИЕ:

Настоящото приложение е приложимо за дизелови двигатели или двигатели, използващи газово гориво (ПГ или ВНГ), предназначени да бъдат монтирани на пътни превозни средства, но не е приложимо за двигатели, които използват смес от две горива, или двугоривни двигатели.

Забележка: По решение на страните по договора приложение 9Б се прилага вместо приложение 9А, при условие че приложение 4Б също се прилага. Независимо от това, ако страна по договора реши да прилага настоящото приложение, по изрично искане на тази страна по договора някои изисквания от приложение 9А могат да продължат да бъдат приложими, при условие че тези изисквания не противоречат на спецификациите от настоящото приложение.“

Точка 3.35 се изменя и гласи, както следва:

| „3.35. | „Цикъл на загряване“ означава достатъчна работа на двигателя, така че температурата на охладителя да се е повишила от пускането на двигателя най-малко с 22 K (22° C / 40° F) и достига минимална температура 333 К (60° С/140° F) (2).“ |
| --- | --- |

„3.35.

„Цикъл на загряване“ означава достатъчна работа на двигателя, така че температурата на охладителя да се е повишила от пускането на двигателя най-малко с 22 K (22° C / 40° F) и достига минимална температура 333 К (60° С/140° F) (2).“

Точка 3.36 се изменя и гласи, както следва:

| „3.36. | Съкращения






  CV | Вентилация на картера |
| --- | --- | --- |
| DOC | Окисляващ катализатор за дизел |
| DPF | Филтър или уловител за прахови частици от дизел, включително филтър за прахови частици от дизел с катализатор и уловители с постоянно регенериране (CRT) |
| DTC | Диагностични кодове за повреда |
| EGR | Рециркулация на отработилите газове |
| HC | Въглеводороди |
| LNT | Уловител за NOx от бедни смеси (или NOx абсорбер) |
| LPG | Втечнен нефтен газ |
| MECS | Технология за неизправности в контрола на емисии |
| NG | Природен газ |
| NOx | Азотни окиси |
| OTL | Пределни стойности на БД |
| PM | Прахови частици |
| SCR | Селективна каталитична редукция |
| SW | Screen Wipers |
| TFF | Следене за главна функционална повреда |
| VGT | Турбина с променлива геометрия |
| VVT | Променливо газоразпределение“ |

„3.36.

Съкращения

CV

Вентилация на картера

DOC

Окисляващ катализатор за дизел

DPF

Филтър или уловител за прахови частици от дизел, включително филтър за прахови частици от дизел с катализатор и уловители с постоянно регенериране (CRT)

DTC

Диагностични кодове за повреда

EGR

Рециркулация на отработилите газове

HC

Въглеводороди

LNT

Уловител за NOx от бедни смеси (или NOx абсорбер)

LPG

Втечнен нефтен газ

MECS

Технология за неизправности в контрола на емисии

NG

Природен газ

NOx

Азотни окиси

OTL

Пределни стойности на БД

PM

Прахови частици

SCR

Селективна каталитична редукция

SW

Screen Wipers

TFF

Следене за главна функционална повреда

VGT

Турбина с променлива геометрия

VVT

Променливо газоразпределение“

Точка 4.3 се изменя и гласи, както следва:

| „4.3. | Изисквания за записване на информацията на БД
  Когато неизправност...
  Когато потвърдена и активна неизправност вече не се открива от системата през пълна работна последователност, при началото на следващата работна последователност на тази неизправност се дава предишния активен статус, който се запазва, докато информацията на БД, свързана с тази неизправност, не е изтрита с четящо устройство или е изтрита от компютърната памет съгласно точка 4.4.“ |
| --- | --- |

„4.3.

Изисквания за записване на информацията на БД

Когато неизправност...

Когато потвърдена и активна неизправност вече не се открива от системата през пълна работна последователност, при началото на следващата работна последователност на тази неизправност се дава предишния активен статус, който се запазва, докато информацията на БД, свързана с тази неизправност, не е изтрита с четящо устройство или е изтрита от компютърната памет съгласно точка 4.4.“

В точка 4.7.1.2, подточка l) „действащи диагностични кодове за повреда за неизправности от клас Б1“ се поправя и гласи: „действащи диагностични кодове за повреда за неизправности за клас Б1“.

Точка 5.2.3 се изменя и гласи, както следва:

| „5.2.3. | Ниско ниво на горивото
  Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на уреди за следене, върху които оказва въздействие ниско ниво/налягане на горивото или свършване на горивото (напр. диагностициране на неизправност на горивната система или прекъсване на запалването), както следва: | ДИЗЕЛ | ГАЗ |
| --- | --- | --- | --- |
| Пр. газ | Втечненнефтен газ |
| a) | за такова изключване разглежданото ниско ниво на горивото не превишава 100 литра или 20 % от нормалната вместимост на резервоара за гориво, което от двете е по-ниско; |

„5.2.3.

Ниско ниво на горивото

Производителите могат да подадат заявление за одобряване на изключване на уреди за следене, върху които оказва въздействие ниско ниво/налягане на горивото или свършване на горивото (напр. диагностициране на неизправност на горивната система или прекъсване на запалването), както следва:

ДИЗЕЛ

ГАЗ

Пр. газ

Втечненнефтен газ

a)

за такова изключване разглежданото ниско ниво на горивото не превишава 100 литра или 20 % от нормалната вместимост на резервоара за гориво, което от двете е по-ниско;

X

X

| б) | за такова изключване разглежданото ниско ниво на налягане на горивото в резервоара не надвишава 20 процента от номиналното налягане на горивото в резервоара. |
| --- | --- |

б)

за такова изключване разглежданото ниско ниво на налягане на горивото в резервоара не надвишава 20 процента от номиналното налягане на горивото в резервоара.

X“

Добавя се нова точка 5.2.8, която гласи, както следва:

| „5.2.8. | Презареждане с гориво
  След презареждане с гориво производителят на превозно средство, използващо газово гориво, може временно да изключи системата за бордова диагностика (СБД), ако системата трябва да се адаптира към отчетената от модула за електронно управление промяна в качеството и състава на горивото.
  Системата за бордова диагностика трябва да бъде отново активирана веднага след като новото гориво е отчетено и са пренастроени параметрите на двигателя. Това изключване трябва да бъде ограничено до максимум 10 минути.“ |
| --- | --- |

„5.2.8.

Презареждане с гориво

След презареждане с гориво производителят на превозно средство, използващо газово гориво, може временно да изключи системата за бордова диагностика (СБД), ако системата трябва да се адаптира към отчетената от модула за електронно управление промяна в качеството и състава на горивото.

Системата за бордова диагностика трябва да бъде отново активирана веднага след като новото гориво е отчетено и са пренастроени параметрите на двигателя. Това изключване трябва да бъде ограничено до максимум 10 минути.“

Точка 6 се изменя и гласи (добавя се нова буква г), както следва:

| „6. | ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ДОКАЗАТЕЛСТВАТА
  ...






  г) | процедура за избор на еталонно гориво в случай на газов двигател“ |
| --- | --- | --- |

„6.

ИЗИСКВАНИЯ КЪМ ДОКАЗАТЕЛСТВАТА

...

г)

процедура за избор на еталонно гориво в случай на газов двигател“

Точка 6.3 се изменя и гласи, както следва:

| „6.3. | Процедури за демонстрация на работните характеристики на СБД
  Производителят трябва ...
  В следващите точки са изброени изискванията за демонстрация на работните характеристики на СБД, включително изискванията за изпитване. Броят на изпитванията трябва да бъде равен на четири пъти броя семействата двигатели, разглеждани в рамките на семейство по СБД на емисиите, но не трябва да бъде по-малък от 8.
  Избраните уреди за следене трябва да бъдат съобразени по добре балансиран начин с различните типове уреди за следене, споменати в точка 4.2 (т.е. следене на праговите стойности на емисиите, следене на работата, следене на главна функционална повреда и следене на компоненти). Избраните уреди за следене трябва също да бъдат съобразени по добре балансиран начин с различните точки, изброени в допълнение 3 към настоящото приложение.“ |
| --- | --- |

„6.3.

Процедури за демонстрация на работните характеристики на СБД

Производителят трябва ...

В следващите точки са изброени изискванията за демонстрация на работните характеристики на СБД, включително изискванията за изпитване. Броят на изпитванията трябва да бъде равен на четири пъти броя семействата двигатели, разглеждани в рамките на семейство по СБД на емисиите, но не трябва да бъде по-малък от 8.

Избраните уреди за следене трябва да бъдат съобразени по добре балансиран начин с различните типове уреди за следене, споменати в точка 4.2 (т.е. следене на праговите стойности на емисиите, следене на работата, следене на главна функционална повреда и следене на компоненти). Избраните уреди за следене трябва също да бъдат съобразени по добре балансиран начин с различните точки, изброени в допълнение 3 към настоящото приложение.“

Точка 6.3.2 се изменя и гласи (като се поправя също бележка под линия 10, както следва:

| "6.3.2. | Процедури за квалификация на компонент (или система) с влошени характеристики
  Настоящата точка се прилага за случаи, в които неизправността, избрана за демонстрационното изпитване на БД, се следи спрямо емисиите от изпускателна тръба (17) (следене на праговите стойности на емисиите – вж. точка 4.2), като се изисква производителят да докаже чрез изпитване на емисии квалификацията на посочения компонент с влошени характеристики. |
| --- | --- |

"6.3.2.

Процедури за квалификация на компонент (или система) с влошени характеристики

Настоящата точка се прилага за случаи, в които неизправността, избрана за демонстрационното изпитване на БД, се следи спрямо емисиите от изпускателна тръба (17) (следене на праговите стойности на емисиите – вж. точка 4.2), като се изисква производителят да докаже чрез изпитване на емисии квалификацията на посочения компонент с влошени характеристики.

Създава се нова точка 6.5, която гласи:

| „6.5. | Процедура за избор на еталонно гориво в случай на газов двигател
  Демонстрирането на работните харктеристики на БД и класификацията на неизправностите се извършва, като се използва едно от еталонните горива, споменати в приложение 5, с които двигателят работи.
  Изборът на това еталонно гориво се прави от органа за одобрение на типа, който трябва да предостави достатъчен период от време на изпитвателната лаборатория за доставката на избраното еталонно гориво.“ |
| --- | --- |

„6.5.

Процедура за избор на еталонно гориво в случай на газов двигател

Демонстрирането на работните харктеристики на БД и класификацията на неизправностите се извършва, като се използва едно от еталонните горива, споменати в приложение 5, с които двигателят работи.

Изборът на това еталонно гориво се прави от органа за одобрение на типа, който трябва да предостави достатъчен период от време на изпитвателната лаборатория за доставката на избраното еталонно гориво.“

Точка 7.2 се изменя и гласи, както следва:

| „7.2. | Приложими изпитвания
  В контекста на настоящото приложение:






  а) | изпитвателният цикъл за емисии е изпитвателният цикъл, използван за измерване на регулираните емисии при квалифицирането на компонент или система с влошени характеристики; |
| --- | --- | --- |

„7.2.

Приложими изпитвания

В контекста на настоящото приложение:

а)

изпитвателният цикъл за емисии е изпитвателният цикъл, използван за измерване на регулираните емисии при квалифицирането на компонент или система с влошени характеристики;

| б) | изпитвателният цикъл за емисии е изпитвателният цикъл, използван за демонстриране на способността на уредите за следене на БД да откриват неизправности.“ |
| --- | --- |

б)

изпитвателният цикъл за емисии е изпитвателният цикъл, използван за демонстриране на способността на уредите за следене на БД да откриват неизправности.“

Точка 7.2.2 се изменя и гласи (заличава се изразът „хармонизиран в световен мащаб“), както следва:

| „7.2.2. | Изпитвателен цикъл на СБД
  Разглежданият в настоящото приложение изпитвателен цикъл за БД е топлата част от WHTC изпитвателен цикъл, описан в приложение 4Б.
  По искане на производителя и със съгласието на органа за одобрение на типа за специфичен уред за следене може да бъде използван алтернативен изпитвателен цикъл на СБД (напр. студената част от WHTC изпитвателен цикъл). Заявлението трябва да съдържа документация (технически съображения, симулация, резултати от изпитвания и др.), която показва, че:






  а) | заявеният изпитвателен цикъл, подходящ за демонстриране на следенето, може да протече при действителни условия на кормуване; и |
| --- | --- | --- |

„7.2.2.

Изпитвателен цикъл на СБД

Разглежданият в настоящото приложение изпитвателен цикъл за БД е топлата част от WHTC изпитвателен цикъл, описан в приложение 4Б.

По искане на производителя и със съгласието на органа за одобрение на типа за специфичен уред за следене може да бъде използван алтернативен изпитвателен цикъл на СБД (напр. студената част от WHTC изпитвателен цикъл). Заявлението трябва да съдържа документация (технически съображения, симулация, резултати от изпитвания и др.), която показва, че:

а)

заявеният изпитвателен цикъл, подходящ за демонстриране на следенето, може да протече при действителни условия на кормуване; и

| б) | топлата част от WHTC изпитвателния цикъл изглежда по-малко подходяща за разглежданото следене (напр. следенето на разхода на флуиди).“ |
| --- | --- |

б)

топлата част от WHTC изпитвателния цикъл изглежда по-малко подходяща за разглежданото следене (напр. следенето на разхода на флуиди).“

Точка 8.1.3 се изменя и гласи, както следва:

| „8.1.3. | Документация, свързана със семейство на БД на емисии.
  ...
  В допълнение производителят осигурява списък на всички входящи и изходящи сигнали и идентификация на комуникационния протокол, използван от всяко семейството на БД на емисии.“ |
| --- | --- |

„8.1.3.

Документация, свързана със семейство на БД на емисии.

...

В допълнение производителят осигурява списък на всички входящи и изходящи сигнали и идентификация на комуникационния протокол, използван от всяко семейството на БД на емисии.“

В приложение 9Б, допълнение 2 се поправя първа точка и гласи, както следва:

„Настоящото допълнение цели илюстрирането на изискванията, заложени в точки 4.3 и 4.6.5 от настоящото приложение.“

Приложение 9Б, допълнение 3 се изменя и гласи (създава се също нова точка 15), както следва:

„ИЗИСКВАНИЯ ЗА СЛЕДЕНЕ

Точките от настоящото допълнение изброяват системите или компонентите, за които се изисква следене от СБД съгласно точка 4.2. Освен ако не е указано друго, изискванията се прилагат както за дизелови, така и за газови двигатели.

ТОЧКА 1

СЛЕДЕНЕ НА ЕЛЕКТРИЧЕСКИ/ЕЛЕКТРОННИ КОМПОНЕНТИ

Електрическите/електронните компоненти, използвани за контрол и следене на системите за контрол на емисиите, описани в настоящото допълнение, подлежат на следене на компоненти съгласно разпоредбите на точка 4.2 от настоящото допълнение. Това включва, но не се ограничава до датчици за налягането, температурата, отработилите газове и датчици за кислорода, ако са налични такива, датчици за детонация, дюза (дюзи) за гориво или реагент, разположена в потока на отработилите газове, горелки или нагряващи елементи в потока отработили газове, загряващи свещи, нагреватели на входящия въздух.

Винаги когато съществува контур за регулиране с обратна връзка, СБД следи способността на системата да поддържа регулирането с обратна връзка, както е проектирана, (напр. да го въведе в рамките на определения от производителя интервал от време, неуспех на системата да поддържа регулирането с обратна връзка, регулирането с обратна връзка е стигнало до края на обхвата на регулиране, допускан от производителя) — следене на компонент.

Забележка: Настоящите предписания се прилагат за всички електрически/електронни компоненти дори ако те са част от някой от уредите за следене, описани в други точки от настоящото допълнение.

ТОЧКА 2

СИСТЕМА НА ФИЛТЪРА ЗА ПРАХОВИ ЧАСТИЦИ ЗА ДИЗЕЛОВО ГОРИВО

СБД следи елементи от системата на филтъра за прахови частици за дизелово гориво в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| а) | субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: наличието на субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — следене за главна функционална повреда; |
| --- | --- |

а)

субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: наличието на субстрат на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — следене за главна функционална повреда;

| б) | работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: задръстване на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — главна функционална повреда; |
| --- | --- |

б)

работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: задръстване на филтъра за прахови частици за дизелово гориво — главна функционална повреда;

| в) | работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: процеси на филтриране и регенерация (напр. натрупване на праховите частици по време на процеса на филтриране и отстраняване на прахови частици по време на принудителен процес на регенерация) — следене на работните характеристики (напр. оценка на измеримите свойства на филтъра за прахови частици за дизелово гориво като обратно или диференциално налягане, което може да не открие всички режими на повреда, които намаляват улавящата ефективност). |
| --- | --- |

в)

работни характеристики на филтъра за прахови частици за дизелово гориво: процеси на филтриране и регенерация (напр. натрупване на праховите частици по време на процеса на филтриране и отстраняване на прахови частици по време на принудителен процес на регенерация) — следене на работните характеристики (напр. оценка на измеримите свойства на филтъра за прахови частици за дизелово гориво като обратно или диференциално налягане, което може да не открие всички режими на повреда, които намаляват улавящата ефективност).

ТОЧКА 3

СЛЕДЕНЕ НА СЕЛЕКТИВНА КАТАЛИТИЧНА РЕДУКЦИЯ (СКР)

За целта на настоящата точка СКР означава устройство за селективна каталитична редукция или друго каталитично NOx-устройство. СБД следи следните елементи от системата на СКР в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| а) | активна/интрузивна система за впръскване на реагент: способността на системата да регулира правилно реагента, когато той се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните характеристики; |
| --- | --- |

а)

активна/интрузивна система за впръскване на реагент: способността на системата да регулира правилно реагента, когато той се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните характеристики;

| б) | активен/интрузивен реагент: бордовата наличност на реагент, правилното потребление на реагента, ако се използва не гориво, а друг реагент (напр. урея) — следене на работните характеристики; |
| --- | --- |

б)

активен/интрузивен реагент: бордовата наличност на реагент, правилното потребление на реагента, ако се използва не гориво, а друг реагент (напр. урея) — следене на работните характеристики;

| в) | активен/интрузивен реагент: до степента на възможност, качеството на реагента, ако се използва не гориво, а друг реагент (напр. урея) — следене на работните характеристики; |
| --- | --- |

в)

активен/интрузивен реагент: до степента на възможност, качеството на реагента, ако се използва не гориво, а друг реагент (напр. урея) — следене на работните характеристики;

| г) | ефективност на преобразуването от катализатор за СКР: прагово следене на способността на катализатора за СКР да преобразува емисиите на NOx. |
| --- | --- |

г)

ефективност на преобразуването от катализатор за СКР: прагово следене на способността на катализатора за СКР да преобразува емисиите на NOx.

ТОЧКА 4

УЛОВИТЕЛ ЗА NОX ОТ БЕДНИ (ГОРИВОВЪЗДУШНИ) СМЕСИ (ИЛИ NOX-АДСОРБЕР)

СБД следи следните елементи от системата на уловител за NОx от бедни смеси в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| а) | капацитет на уловителя за NОx от бедни смеси: капацитет на системата на уловителя за NОx от бедни смеси да адсорбира/складира или конвертира NOx — следене на работните характеристики; |
| --- | --- |

а)

капацитет на уловителя за NОx от бедни смеси: капацитет на системата на уловителя за NОx от бедни смеси да адсорбира/складира или конвертира NOx — следене на работните характеристики;

| б) | активна/интрузивна система за впръскване на реагент на уловител за NOX от бедни смеси: способността на системата да регулира правилно реагента, когато той се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните характеристики. |
| --- | --- |

б)

активна/интрузивна система за впръскване на реагент на уловител за NOX от бедни смеси: способността на системата да регулира правилно реагента, когато той се подава чрез дюза в отработилите газове или дюза в цилиндъра — следене на работните характеристики.

ТОЧКА 5

СЛЕДЕНЕ НА ОКИСЛЯВАЩИТЕ КАТАЛИЗАТОРИ (ВКЛ. ДИЗЕЛОВИ КАТАЛИЗАТОРИ ЗА ОКИСЛЯВАНЕ (ДКО)

Настоящата точка се отнася до окисляващи катализатори, които са отделни от системата за последваща обработка. Окисляващите катализатори, които са включени в корпуса на системата за последваща обработка, са обхванати в съответната точка от настоящото допълнение.

СБД следи следните елементи на окисляващите катализатори в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| а) | ефективност на конвертирането на НС: способността на окисляващите катализатори да преобразуват въглеводородите преди другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда; |
| --- | --- |

а)

ефективност на конвертирането на НС: способността на окисляващите катализатори да преобразуват въглеводородите преди другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда;

| б) | ефективност на конвертирането на НС: способността на окисляващите катализатори да преобразуват въглеводородите след другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда. |
| --- | --- |

б)

ефективност на конвертирането на НС: способността на окисляващите катализатори да преобразуват въглеводородите след другите устройства за последваща обработка — следене за главна функционална повреда.

ТОЧКА 6

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА ЗА РЕЦИРКУЛАЦИЯ НА ОТРАБОТИЛИТЕ ГАЗОВЕ:

СБД следи следните елементи от системата за рециркулация на отработилите газове в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| | ДИЗЕЛ | ГАЗ |
| --- | --- | --- |
| a1) | висок/нисък дебит на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да поддържа зададения дебит на системата за рециркулация на отработилите газове, като открива условията за „твърде нисък дебит“ или „твърде висок дебит“ — следене на праговите стойности на емисиите; |

ДИЗЕЛ

ГАЗ

a1)

висок/нисък дебит на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да поддържа зададения дебит на системата за рециркулация на отработилите газове, като открива условията за „твърде нисък дебит“ или „твърде висок дебит“ — следене на праговите стойности на емисиите;

X

| a2) | способността на системата за рециркулация на отработилите газове да поддържа зададения дебит на системата за рециркулация на отработилите газове, като открива
  условията за „твърде нисък дебит“ или „твърде висок дебит“ — следене на праговите стойности на емисиите (изискване за следене, подлежащо на обсъждане) |
| --- | --- |

a2)

способността на системата за рециркулация на отработилите газове да поддържа зададения дебит на системата за рециркулация на отработилите газове, като открива

условията за „твърде нисък дебит“ или „твърде висок дебит“ — следене на праговите стойности на емисиите (изискване за следене, подлежащо на обсъждане)

X

| б) | бавна реакция на изпълнителния механизъм на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да достигне до зададения дебит в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работните показатели; |
| --- | --- |

б)

бавна реакция на изпълнителния механизъм на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на системата за рециркулация на отработилите газове да достигне до зададения дебит в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работните показатели;

X

X

| в) | работни характеристики на охладител на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на охладителната система на системата за рециркулация на отработилите газове да постигне определените от производителя работни характеристики на охлаждане — следене на работни показателии |
| --- | --- |

в)

работни характеристики на охладител на системата за рециркулация на отработилите газове: способността на охладителната система на системата за рециркулация на отработилите газове да постигне определените от производителя работни характеристики на охлаждане — следене на работни показателии

X

X

ТОЧКА 7

СЛЕДЕНЕ НА ГОРИВНАТА СИСТЕМА

СБД следи следните елементи от горивната система в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| | ДИЗЕЛ | ГАЗ |
| --- | --- | --- |
| а) | контрол на налягането на горивната система: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола — следене на работни показатели; |

ДИЗЕЛ

ГАЗ

а)

контрол на налягането на горивната система: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола — следене на работни показатели;

X

| б) | контрол на налягането на горивната система: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола, когато системата е така конструирана, че налягането може да се контролира независимо от други параметри — следене на работни показатели; |
| --- | --- |

б)

контрол на налягането на горивната система: способността на горивната система да достигне до зададеното налягане на горивото в затворен контур на контрола, когато системата е така конструирана, че налягането може да се контролира независимо от други параметри — следене на работни показатели;

X

| в) | регулиране на момента на впръскване на гориво: способността на горивната система да постигне зададеното регулиране на впръскването на горивото за поне едно впръскване, когато двигателят е оборудван със съответните датчици - следене на работни показатели; |
| --- | --- |

в)

регулиране на момента на впръскване на гориво: способността на горивната система да постигне зададеното регулиране на впръскването на горивото за поне едно впръскване, когато двигателят е оборудван със съответните датчици - следене на работни показатели;

X

| г) | система за впръскване на гориво: способност да се поддържа желаното съотношение въздух— вода (включително функциите за саморегулиране, но без да се ограничава до тях) — следене на работни показатели. |
| --- | --- |

г)

система за впръскване на гориво: способност да се поддържа желаното съотношение въздух— вода (включително функциите за саморегулиране, но без да се ограничава до тях) — следене на работни показатели.

X

ТОЧКА 8

УПРАВЛЕНИЕ НА ВЪЗДУХА И СИСТЕМА ЗА РЕГУЛИРАНЕ НА НАЛЯГАНЕТО НА ВЪЗДУХА ОТ ТУРБОКОМПРЕСОРА

СБД следи следните елементи от управлението на въздуха и системата за регулиране на налягането на въздуха от турбокомпресора в така оборудвани двигатели за правилна работа:

| | ДИЗЕЛ | ГАЗ |
| --- | --- | --- |
| a1) | превишено/занижено налягане на въздуха от турбокомпресора: способността на системата турбокомпресора да поддържа зададеното налягане на въздуха, като открива условията както за „твърде ниско налягане на пълнене“, така и „твърде високо налягане на пълнене“ — следене на праговите стойности на емисиите; |

ДИЗЕЛ

ГАЗ

a1)

превишено/занижено налягане на въздуха от турбокомпресора: способността на системата турбокомпресора да поддържа зададеното налягане на въздуха, като открива условията както за „твърде ниско налягане на пълнене“, така и „твърде високо налягане на пълнене“ — следене на праговите стойности на емисиите;

X

| a2) | способността на системата турбокомпресора да поддържа зададеното налягане на въздуха, като открива условията както за „твърде ниско налягане на пълнене“, така и „твърде високо налягане на пълнене“ — следене на пределните стойности на емисиите;
  (изискване за следене, подлежащо на допълнително обсъждане); |
| --- | --- |

a2)

способността на системата турбокомпресора да поддържа зададеното налягане на въздуха, като открива условията както за „твърде ниско налягане на пълнене“, така и „твърде високо налягане на пълнене“ — следене на пределните стойности на емисиите;

(изискване за следене, подлежащо на допълнително обсъждане);

X

| б) | бавно реагиране на турбина с променлива геометрия: способността на системата да достигне до зададената геометрия в рамките на определения от производителя интервал от време — следене на работните показатели; |
| --- | --- |

б)

бавно реагиране на турбина с променлива геометрия: способността на системата да достигне до зададената геометрия в рамките на определения от производителя интервал от време — следене на работните показатели;

X

X

| в) | охлаждане на постъпващия въздух: ефективност на системата за охлаждане на постъпващия въздух — главна функционална повреда. |
| --- | --- |

в)

охлаждане на постъпващия въздух: ефективност на системата за охлаждане на постъпващия въздух — главна функционална повреда.

X

X

ТОЧКА 9

СИСТЕМА ЗА ПРОМЕНЛИВО ГАЗОРАЗПРЕДЕЛЕНИЕ (VVT)

СБД следи следните елементи от системата за променливо газоразпределение в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| а) | изискуема грешка на системата VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение — следене на работните показатели; |
| --- | --- |

а)

изискуема грешка на системата VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение — следене на работните показатели;

| б) | бавно реагиране на VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работни показатели. |
| --- | --- |

б)

бавно реагиране на VVT: способността на системата да достигне до зададеното газоразпределение в рамките на определения от производителя интервал от време след командата — следене на работни показатели.

ТОЧКА 10

СЛЕДЕНЕ НА ПРЕКЪСВАНЕ НА ЗАПАЛВАНЕТО

| | ДИЗЕЛ | ГАЗ |
| --- | --- | --- |
| a) | без предписания; |

ДИЗЕЛ

ГАЗ

a)

без предписания;

X

| б) | прекъсване на запалването, което може да причини повреда на катализатора (напр. чрез следене на определен процент прекъсвания на запалването през определен период от време) — следене на работни показатели
  (изискване за следене, подлежащо на допълнително обсъждане заедно с точки 6 и 8). |
| --- | --- |

б)

прекъсване на запалването, което може да причини повреда на катализатора (напр. чрез следене на определен процент прекъсвания на запалването през определен период от време) — следене на работни показатели

(изискване за следене, подлежащо на допълнително обсъждане заедно с точки 6 и 8).

X

ТОЧКА 11

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА НА ВЕНТИЛАЦИОНЕН КЛАПАН ЗА КАРТЕРА

Без предписания.

ТОЧКА 12

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА ЗА ОХЛАЖДАНЕ НА ДВИГАТЕЛЯ

СБД следи следните елементи от системата за охлаждане на двигателя за правилно действие:

| а) | температура на охлаждащия агент на двигателя (термостат): постоянно отворен термостат; не е необходимо производителите да следят термостата, ако повредата му не даеактивира друг уред за следене на СБД — главна функционална повреда. |
| --- | --- |

а)

температура на охлаждащия агент на двигателя (термостат): постоянно отворен термостат; не е необходимо производителите да следят термостата, ако повредата му не даеактивира друг уред за следене на СБД — главна функционална повреда.

Не е необохдимо производителите да следят температурата на охлаждащия агент на двигателя или датчика за температурата на охлаждащия агент, ако температурата на охлаждащия агент или датчикът за температурата на охлаждащия агент не се използват за активиране на контрола по затворен контур/обратна връзка на системи за контрол на емисиите и/или не изключва друг уред за следене.

Производителите могат временно да спрат или да забавят действието на уреда за следене за времето на достигане на активираща температура на затворен контур, ако двигателят е подложен на условия, които могат да доведат до погрешна диагностика (напр. работа на двигателя на празен ход за повече от 50 до 75 процента от времето за загряване).

ТОЧКА 13

СЛЕДЕНЕ НА ДАТЧИЦИТЕ ЗА ОТРАБОТИЛИ ГАЗОВЕ И КИСЛОРОД

СБД трябва да следи:

| | ДИЗЕЛ | ГАЗ |
| --- | --- | --- |
| a) | електрическите елементи на датчиците за отработилите газове в така оборудвани двигатели за правилно действие съгласно точка 1 от настоящото допълнение следене на компонент. |

ДИЗЕЛ

ГАЗ

a)

електрическите елементи на датчиците за отработилите газове в така оборудвани двигатели за правилно действие съгласно точка 1 от настоящото допълнение следене на компонент.

X

X

| б) | както датчика за първичен въздух, така и датчика за вторичен въздух (за регулиране на горивото); тези датчици се считат за датчици за отработилите газове, които трябва да се следят за правилно действие съгласно точка 1 от настоящото допълнение — следене на компонент. |
| --- | --- |

б)

както датчика за първичен въздух, така и датчика за вторичен въздух (за регулиране на горивото); тези датчици се считат за датчици за отработилите газове, които трябва да се следят за правилно действие съгласно точка 1 от настоящото допълнение — следене на компонент.

X

ТОЧКА 14

СЛЕДЕНЕ НА СИСТЕМАТА ЗА РЕГУЛИРАНЕ НА ОБОРОТИТЕ НА ПРАЗЕН ХОД

СБД следи електрическите елементи на системите за контрол на работа на двигателя на празен ход в така оборудвани двигатели за правилно действие съгласно точка 1 от настоящото допълнение.

ТОЧКА 15

ТРИПЪТЕН КАТАЛИЗАТОР

СБД следи трипътния катализатор в така оборудвани двигатели за правилно действие:

| | ДИЗЕЛ | ГАЗ |
| --- | --- | --- |
| a) | ефективност на преобразуването на трипътен катализатор: способност на катализатора да пробразува NOx and CO — следене на работни показатели. |

ДИЗЕЛ

ГАЗ

a)

ефективност на преобразуването на трипътен катализатор: способност на катализатора да пробразува NOx and CO — следене на работни показатели.

X“

Приложение 9Б, допълнение 4 се изменя и гласи, както следва:

„Протокол за техническо съответствие

Настоящият протокол...

ПРОТОКОЛ ЗА ОКОНЧАТЕЛНО СЪОТВЕТСТВИЕ

Комплектът документи и описаната посредством него СБД / семейство СБД на емисии съответстват на изискванията на следното правило:

Правило... / версия .../ дата на влизане в сила ... / вид гориво...

...“

В приложение 9Б, допълнение 4, точка 4, точка 1.1, таблицата, ред „Информация за изпитването“ се изменя „Изпитвателно гориво“ и гласи „Еталонно гориво“.

Приложение 9Б, допълнение 5, таблица 3 се изменя и гласи, както следва:

„Таблица 3

Информация по избор, ако се използва от СБД или системата за контрол на емисиите за активиране или изключване на инфомация на бд

| | Моментно състояние | Поток от данни |
| --- | --- | --- |
| Ниво на горивото или налягане в резервоара за гориво (по целесъобразност) | X | X |
| Температура на маслото на двигателя | X | X |
| Скорост на превозното средство | X | X |
| Статус на адаптирането към качеството на горивото (активирано/неактивирано) в случай на газови двигатели | | X |
| Напрежение на компютърната система за контрол на двигателя (за основния контролен чип) | X | X“ |

Моментно състояние

Поток от данни

Ниво на горивото или налягане в резервоара за гориво (по целесъобразност)

X

X

Температура на маслото на двигателя

X

X

Скорост на превозното средство

X

X

Статус на адаптирането към качеството на горивото (активирано/неактивирано) в случай на газови двигатели

X

Напрежение на компютърната система за контрол на двигателя (за основния контролен чип)

X

X“

Приложение 9Б, допълнение 5, таблица 4 се изменя и гласи, както следва:

„Таблица 4

Незадължителна информация, ако двигателят поддържа, отчита или изчислява такава:

| | Моментно състояние: | Поток от данни |
| --- | --- | --- |
| Абсолютно положение на дроселната клапа ... | X | X |
| ... | | |
| Показания на кислородния датчик | | X |
| Показания на спомагателния кислороден датчик (ако е монтиран) | | X |
| Показания на датчика за NOx | | X“ |

Моментно състояние:

Поток от данни

Абсолютно положение на дроселната клапа ...

X

X

...

Показания на кислородния датчик

X

Показания на спомагателния кислороден датчик (ако е монтиран)

X

Показания на датчика за NOx

X“

Създава се ново приложение 9В, което гласи:

ПРИЛОЖЕНИЕ 9В

Tехнически изисквания за оценка на действието на системи за бордова диагностика (СБД) в работен режим

1.   ПРИЛОЖЕНИЕ

В настоящата си версия това приложение е в сила само за пътни превозни средства, оборудвани с дизелов двигател.

2.   (Запазено).

3.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

3.1.   „Отношение, изразяващо действието в работен режим“

Отношението, изразяващо действието в работен режим (IUPR) за специфичен уред за следене m на СБД е: IUPRMm = Числителm / Знаменателm

3.2.   „Числител“

Числителят на специфичен уред за следене m (Числителm) представлява показанието на брояч, указващ броя на случаите, когато дадено превозно средство е било експлоатирано при наличието на всички условия за следене, позволяващи на конкретния уред за следене да открие неизправност.

3.3.   „Знаменател“

Знаменателят на специфичен уред за следене m (Знаменателm) представлява показанието на брояч, указващ отделните случаи на кормуване, като се отчитат специалните условия за конкретния уред за следене.

3.4.   „Генерален знаменател“

Генералният знаменател представлява показанието на брояч, указващ броя на случаите на експлоатция на дадено превозно средство, като се отчитат общите условия.

3.5.   „Брояч за циклите на запалване“

Броячът за циклите на запалване представлява брояч, указващ броя на циклите на запалване, които е имало дадено превозно средство.

3.6.   „Пускане на двигателя“

Пускането на двигателя се състои от запалване, развъртане и начало на горене и приключва, когато честотата на въртене достигне стойност със 150 min–1 под нормираната честота при празен ход на загрял двигател

3.7.   „Цикъл на движение“

Цикъл на движение означава последователност, състояща се от пускане на двигател, работен период, спиране на двигател и времето до следващото пускане.

3.8.   Съкращения

| IUPR | Отношение, изразяващо действието в работен режим |
| --- | --- |
| IUPRm | Отношение, изразяващо действието в работен режим на специфичен уред за следене m |

IUPR

Отношение, изразяващо действието в работен режим

IUPRm

Отношение, изразяващо действието в работен режим на специфичен уред за следене m

4.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ

Системата за бордова диагностика трябва да има способността да проследява и записва данни за действието в работен режим (точка 6) на уредите за следене на БД, посочени в настоящата точка, както и да съхранява тези данни в компютърната памет и при поискване да ги предава извън двигателя (точка 7).

Данните за действието в работен режим на уред за следене се състоят от числителя и знаменатeля, които правят възможно изчисляването на IUPR.

4.1.   IUPR на уредите за следене

4.1.1.   Групи уреди за следене

За индивидуалното проследяване и отчитане на данни за действието в работен режим на групите уреди за следене, споменати в допълнение 1 към настоящото приложение, производителите трябва да разработят софтуерни алгоритми в СБД.

Не се изисква производителите да разработят софтуерни алгоритми в СБД за индивидуалното проследяване и отчитане на данни за действието в работен режим на уредите за следене с непрекъснат работен режим, определени в точка 4.2.3 от приложение 9Б, ако тези уреди за следене вече са част от една от групите уреди за следене, споменати в допълнение 1 към настоящото приложение.

Данните за действието в работен режим на уредите за следене, свързани в рамките на група уреди за следене с различни проводи за отработилите газове или групи цилиндри, трябва да се проследяват и записват отделно, както е посочено в точка 6, и трябва да се отчитат, както е посочено в точка 5.

4.1.2.   Множество уреди за следене

За всяка група уреди за следене, които съгласно точка 4.1.1 трябва да бъдат отчитани, СБД трябва отделно да проследява данните за действието в работен режим, както е посочено в точка 6, за всеки специфичен уред за следене, който принадлежи към споменатата група.

4.2.   Ограничения на използването на данни за действието в работен режим

Данните за действието в работен режим на единично превозно средство се използват за статистическата оценка на данните за работата в реални условия на СБД на по-голяма група превозни средства.

Противно на други данни на СБД, данните за действието в работен режим не могат да бъдат използвани за заключения относно годността за движение по пътищата на дадено превозно средство.

5.   ИЗИСКВАНИЯ ЗА ИЗЧИСЛЯВАНЕТО НА ОТНОШЕНИЯТА, ИЗРАЗЯВАЩИ ДЕЙСТВИЕТО В РАБОТЕН РЕЖИМ

5.1.   Изчисляване на отношение, изразяващо действието в работен режим

За всеки разглеждан в настоящото приложение уред за следене m, отношението изразяващо действието в работен режим се изчислява по следната формула:

IUPRMm = Числителm / Знаменателm

където Числителятm и Знаменателятm са увеличени съгласно спецификациите от настоящата точка.

5.1.1.   Изисквания за отношението, когато се изчислява и съхранява от система

Всяко отношение IUPRm трябва да има минимална стойност 0 и максимална стойност 7,99527 през стъпка 0,000122 (18).

Отношението за специфичен компонент се счита за нула всеки път, когато съответният числител е равен на нула, а съответният знаменател не е нула.

Отношението за специфичен компонент се счита равно на максималната стойност 7,99527, ако съответният знаменател е нула или ако действителната стойност на числителя, разделен на знаменателя, надвишава максималната стойност 7,99527.

5.2.   Изисквания за увеличаване на числителя

Числителят не може да бъде увеличаван повече от веднъж на цикъл на движение.

Числителят за специфичен уред за следене трябва да бъде увеличен в рамките на 10 секунди тогава и единствено тогава, когато по време на даден цикъл на движение са изпълнени следните критерии:

| а) | удовлетворено е всяко условие за следене, необходимо по отношение на уреда за следене на конкретен компонент за откриването на неизправност и съхраняването на потенциален диагностичен код за повреда, включително критериите за включване, наличието или липсата на свързани диагностични кодове за повреда, достатъчната продължителност на времето на следене и изпълнението на приоритетни задания за диагностика (напр. диагностика „А“ трябва да бъде изпълнена преди диагностика „Б“);
  Забележка: За целта на увеличаването на числителя на специфичен уред за следене може да не бъде достатъчно да бъдат удовлетворени всички условия за следене, необходими по отношение на посочения уред за следене за определяне на липсата на неизправност; |
| --- | --- |

а)

удовлетворено е всяко условие за следене, необходимо по отношение на уреда за следене на конкретен компонент за откриването на неизправност и съхраняването на потенциален диагностичен код за повреда, включително критериите за включване, наличието или липсата на свързани диагностични кодове за повреда, достатъчната продължителност на времето на следене и изпълнението на приоритетни задания за диагностика (напр. диагностика „А“ трябва да бъде изпълнена преди диагностика „Б“);

Забележка: За целта на увеличаването на числителя на специфичен уред за следене може да не бъде достатъчно да бъдат удовлетворени всички условия за следене, необходими по отношение на посочения уред за следене за определяне на липсата на неизправност;

| б) | за уреди за следене, при които за откриването на неизправност са необходими множество етапи или събития през един цикъл на движение, трябва да бъде удовлетворено всички условия за следене, необходими за пълното протичане на всички събития; |
| --- | --- |

б)

за уреди за следене, при които за откриването на неизправност са необходими множество етапи или събития през един цикъл на движение, трябва да бъде удовлетворено всички условия за следене, необходими за пълното протичане на всички събития;

| в) | за монитори, които се използват за определяне на неизправност и се задействат единствено след като потенциален диагностичен код за повреда е съхранен, числителят и знаменателят трябва да бъдат еднакви с тези на уреда за следене, открил първоначалната неизправност; |
| --- | --- |

в)

за монитори, които се използват за определяне на неизправност и се задействат единствено след като потенциален диагностичен код за повреда е съхранен, числителят и знаменателят трябва да бъдат еднакви с тези на уреда за следене, открил първоначалната неизправност;

| г) | за монитори, при които за допълнително следене за наличието на неизправност е необходима намеса, производителят трябва да предостави на органа за одобрение на типа алтернативен метод за увеличаване на числителя. Тази алтернатива трябва да бъде еквивалентна на метода, който при евентуална неизправност, би позволил увеличаването на числителя. |
| --- | --- |

г)

за монитори, при които за допълнително следене за наличието на неизправност е необходима намеса, производителят трябва да предостави на органа за одобрение на типа алтернативен метод за увеличаване на числителя. Тази алтернатива трябва да бъде еквивалентна на метода, който при евентуална неизправност, би позволил увеличаването на числителя.

При уредите за следене, които работят или приключват следенето при статус „загасен двигател“, числителят се увеличава в рамките на 10 секунди, след като уредът за следене е приключил следенето при статус „загасен двигател“ или през първите 10 секунди на пускането на двигателя от следващия цикъл на движение.

5.3.   Изисквания за увеличаване на знаменателя

5.3.1.   Общи правила за увеличаване

Знаменателят трябва да бъде увеличен веднъж на цикъл на движение, ако по време на този цикъл:

| а) | генералният знаменател е увеличен, както е посочено в точка 5.4; и |
| --- | --- |

а)

генералният знаменател е увеличен, както е посочено в точка 5.4; и

| б) | знаменателят не е деактивиран съгласно точка 5.6; и |
| --- | --- |

б)

знаменателят не е деактивиран съгласно точка 5.6; и

| в) | когато е приложимо, специалните допълнителни правила за увеличаване, посочени в точка 5.3.2, са спазени. |
| --- | --- |

в)

когато е приложимо, специалните допълнителни правила за увеличаване, посочени в точка 5.3.2, са спазени.

5.3.2.   Допълнителни правила за увеличаване по отношение на специфичен уред за следене

5.3.2.1.   Специфичен знаменател за система на изпаряване (запазено)

5.3.2.2.   Специфичен знаменател за системи за вторичен въздух (запазено)

5.3.2.3.   Специфичен знаменател за компоненти/системи, които действат единствено при пускането на двигателя

Освен изискванията от точка 5.3.1, букви а) и б), знаменателят (знаменателите) за уреди за следене на компоненти или системи, които действат само при пускането на двигателя, трябва да бъде увеличен, ако за компонента или технологията е зададено „включено“ за период по-голям или равен на 10 секунди.

За целите на определянето на периода от време на заданието „включено“ СБД може да не включва на намесата на компоненти или технологии в по-късен етап на същия цикъл на движение само за целите на следене.

5.3.2.4.   Специфичен знаменател на компоненти или системи, на които не се задава непрекъснато да действат

Освен изискванията от точка 5.3.1, букви а) и б), знаменателят (знаменателите) за уреди за следене на компоненти или системи, на които не е зададено да действат непрекъснато (напр. системи променливо газоразпределение (VVT) и/или клапани за рециркулация на отработилите газове), трябва да бъде увеличаван, ако е зададено действие на компонента или системата (напр. задание „включено“, „отворено“, „затворено“, „заключено“) в два или повече случая по време на цикъла на движение или за общ период от време, по-голям или равен на 10 секунди — приема се по-рано настъпилата от двете възможности.

5.3.2.5.   Специфичен знаменател за филтъра за прахови частици за дизелово гориво

Освен изискванията в точка 5.3.1, букви а) и б), в поне един цикъл на движение знаменателят (знаменателите) за филтъра за прахови частици за дизелово гориво се увеличава с единица, ако от последния случай на увеличаване на знаменателя е натрупан пробег на превозното средство от поне 800 километра или, като алтернативен вариант, период от поне 750 минути работа на двигателя.

5.3.2.6.   Специфичен знаменател за окисляващи катализатори

Освен изискванията в точка 5.3.1, букви а) и б), в поне един цикъл на движение знаменателят (знаменателите) за окисляващия катализатор, използван за активното регенериране на филтъра за прахови частици за дизелово гориво, се увеличава, ако регенерирането е зададено за период, по-голям или равен на 10 секунди.

5.3.2.7.   Специфичен знаменател за хибриди (запазено)

5.4.   Изисквания за увеличаване на общия знаменател

Генералният знаменател трябва да бъде увеличен в рамките на 10 секунди тогава и единствено тогава, когато по време на даден пътен цикъл са изпълнени следните критерии:

| а) | общото време от началото на цикъла на движение е равно на или по-голямо от 600 секунди при следните условия:






  i) | надморска височина по-малка от 2 500 m; и |
| --- | --- | --- |

а)

общото време от началото на цикъла на движение е равно на или по-голямо от 600 секунди при следните условия:

i)

надморска височина по-малка от 2 500 m; и

| ii) | температурата на околния въздух е по-висока от или равна на 266 K (–7 °C); и |
| --- | --- |

ii)

температурата на околния въздух е по-висока от или равна на 266 K (–7 °C); и

| iii) | температурата на околния въздух е по-ниска от или равна на 308 K (35 °C); |
| --- | --- |

iii)

температурата на околния въздух е по-ниска от или равна на 308 K (35 °C);

| б) | обща работа на двигателя при честота на въртене, не по-малка от 1 150 min–1, за период, по-голям или равен на 300 секунди, при условията, посочени в буква а) по-горе; като алтернатива, използвана по преценка на производителя, работа на двигателя, равна или по-голяма от 15 % от изчисленото натоварване, или работа на двигателя при скорост, равна или по-голяма от 40 km/h, може да бъде използвана наместо критерия честота на въртене 1 150 min–1; |
| --- | --- |

б)

обща работа на двигателя при честота на въртене, не по-малка от 1 150 min–1, за период, по-голям или равен на 300 секунди, при условията, посочени в буква а) по-горе; като алтернатива, използвана по преценка на производителя, работа на двигателя, равна или по-голяма от 15 % от изчисленото натоварване, или работа на двигателя при скорост, равна или по-голяма от 40 km/h, може да бъде използвана наместо критерия честота на въртене 1 150 min–1;

| в) | непрекъсната работа на превозното средство на празен ход (напр. педалът на газта не е натиснат от водача и скоростта на превозното средство е по-малка или равна на 1,6 km/h или честота на въртене е по-малка или равна на 200 min–1 над нормираната честота при празен ход на загрял двигател) за 30 секунди или повече при условията, посочени в буква а) по-горе. |
| --- | --- |

в)

непрекъсната работа на превозното средство на празен ход (напр. педалът на газта не е натиснат от водача и скоростта на превозното средство е по-малка или равна на 1,6 km/h или честота на въртене е по-малка или равна на 200 min–1 над нормираната честота при празен ход на загрял двигател) за 30 секунди или повече при условията, посочени в буква а) по-горе.

5.5.   Изисквания за увеличаване на брояча за циклите на запалване

Броячът за циклите на запалване се увеличава само веднъж на пускане на двигател.

5.6.   Деактивиране на увеличаването на числители, знаменатели и генералния знаменател

5.6.1.   В рамките на 10 секунди след откриването на неизправност (напр. съхраняване на потенциален или потвърден и действащ диагностичен код за повреда), която деактивира уред за следене, СБД трябва да деактивира по-нататъшното увеличаване на съответния числител и знаменател за всеки деактивиран уред за следене.

Когато неизправността престане да бъде откривана (напр. потенциалният диагностичен код за повреда се самоизтрие или е изтрит чрез задание на четящото устройство), увеличаването на всички съответни числители и знаменатели се възобновява в рамките на 10 секунди.

5.6.2.   В рамките на 10 секунди след задействането на звено, консумиращо мощност, (PTO), което деактивира уред за следене, разрешен съгласно точка 5.2.5 от приложение 9Б, СБД трябва да деактивира по-нататъшното увеличаване на съответния числител и знаменател за всеки деактивиран уред за следене.

Увеличаването на всички съответни числители и знаменатели се възобновява в рамките на 10 секунди след изключването на звеното, консумиращо мощност.

5.6.3.   В случай на неизправност (напр. съхраняване на потенциален или потвърден и действащ диагностичен код за повреда), която не позволява да се определи дали са удовлетворени (19) критериите за Числителяm на уред за следене m, споменати в точка 5.3, СБД трябва да деактивира по-нататъшното увеличаване на Знаменателяm и Числителяm в рамките на 10 секунди.

Увеличаването на Знаменателяm и Числителяm трябва да бъде възобновено в рамките на 10 секунди, след като неизправността е престанала да е налице (напр. непотвърденият код се самоизтрие или е изтрит чрез задание на четящото устройство).

5.6.4.   В случай на неизправност (напр. съхраняване на потенциален или потвърден и действащ диагностичен код за повреда), която не позволява да се определи дали са удовлетворени (20) критериите за генералния знаменател, споменати в точка 5.4, СБД трябва да деактивира по-нататъшното увеличаване на генералния знаменател в рамките на 10 секунди.

Увеличаването на генералния знаменателя трябва да бъде възобновено в рамките на 10 секунди, след след като неизправността е престанала да е налице (напр. непотвърденият код се самоизтрие или е изтрит чрез задание на четящото устройство).

Генералният знаменател не може да бъде деактивиран за увеличаване при каквото и да е друго условие.

6.   ИЗИСКВАНИЯ ЗА ПРОСЛЕДЯВАНЕТО И ЗАПИСВАНЕТО НА ДАННИ ЗА ДЕЙСТВИЕТО В РАБОТЕН РЕЖИМ

За всяка група уреди за следене, изброена в допълнение 1 към настоящото приложение, СБД трябва отделно да проследява числителите и знаменателите за всеки от конкретните уреди за следене, изброени в допълнение 3 към приложение 9Б, който принадлежи към споменатата група.

СБД трябва да отчита само съответния числител и знаменател за специфичния уред за следене, който има най-ниско числено отношение.

Ако два или повече конкретни уреди за следене имат еднакви отношения, за специфичната група уреди за следене се отчитат съответният числител и знаменател за специфичния уред за следене, който има най-висок знаменател.

За обективното определяне на най-ниското отношение за група се разглеждат само уредите за следене, изрично посочени в тази група (напр. датчикът за NOx, когато служи като един от уредите за следене, изброени в приложение 9Б, допълнение 3, точка 3 „СКР“, се разглежда в групата уреди за следене „датчик за отработилите газове“, а не в групата от уреди за следене „СКР“).

СБД трябва също да проследява и отчита генералния знаменател и брояча на циклите на запалване.

Забележка: съгласно точка 4.1.1 не се изисква производителите да разработят софтуерни алгоритми в СБД за индивидуалното проследяване и отчитане числителите и знаменателите на уредите за следене с непрекъснат работен режим.

7.   ИЗИСКВАНИЯ ЗА СЪХРАНЯВАНЕТО И ПРЕДАВАНЕТО НА ДАННИ ЗА ДЕЙСТВИЕТО В РАБОТЕН РЕЖИМ

Предаването данни за действието в работен режим е нов случай на използване и не е включен в трите съществуващи случая на използване, които се отнасят до наличието на възможни неизправности.

7.1.   Информация относно данни за действието в работен режим

Информация относно данни за действието в работен режим, записвана от СБД, трябва да е на разположение при извънбордово поискване съгласно точка 7.2.е,

Тази информация предоставя на органите за одобрение на типа данни за действието в работен режим.

СБД осигурява цялата информация (съгласно приложимия стандарт, определен в допълнение 6) за техническото оборудване за обработка на данни, използвано при външна проверка на IUPR, и осигурява на регулатора следната информация:

| а) | VIN (идентификационен номер на превозното средство); |
| --- | --- |

а)

VIN (идентификационен номер на превозното средство);

| б) | числителят и знаменателят на всяка група уреди за следене, записвани от системата, съгласно точка 6; |
| --- | --- |

б)

числителят и знаменателят на всяка група уреди за следене, записвани от системата, съгласно точка 6;

| в) | генералния знаменател; |
| --- | --- |

в)

генералния знаменател;

| г) | стойността на брояча на циклите на запалване; |
| --- | --- |

г)

стойността на брояча на циклите на запалване;

| д) | общият брой работни часове на двигателя. |
| --- | --- |

д)

общият брой работни часове на двигателя.

Тази информация трябва да бъде достъпна единствено за четене (т.е. без изтриване).

7.2.   Достъп до данни за действието в работен режим

Достъпът до данни за действието в работен режим се осигурява единствено в съответствие със стандартите, упоменати в допълнение 6 към приложение 9Б и следващите подточки (21).

Достъпът до данните за действието в работен режим не трябва да зависи от код за достъп или друго устройство или метод, който може да бъде получен единствено от производителя или доставчиците. Тълкуването на данните за действието в работен режим не трябва да изисква уникална декодираща информация, освен ако самата тази декодираща информация е общодостъпна.

Методът на достъп (т.е. точка/възел на достъп) до данните за действието в работен режим трябва да бъде този, който се използва за получаване на цялата информация на БД. Този метод трябва да позволява достъп до пълните данни за действието в работен режим, необходими съгласно настоящото приложение.

7.3.   Повторно инициализиране на данни за действието в работен режим

7.3.1.   Връщане в нулево положение

Всеки брояч трябва да бъде занулен само в случай на инициализиране на енергонезависимата оперативна памет (напр. при препрограмиране.) Броячите не могат да бъдат занулявани при никакви други обстоятелства, включително когато е получено задание от четящото устройство за изчистване на кодовете за повреда.

7.3.2.   Инициализиране в случай на препълване на паметта

Ако числителят или знаменателят за специфичен уред за следене достигне 65 535 ± 2, двата брояча се разделят на две преди увеличаването отново на който и да е от тях, за да се избегнат проблеми с препълване на паметта.

Ако броячът за циклите на запалване достигне максималната стойност 65 535 ± 2, при следващия цикъл на запалване броячът за циклите на запалване може да се превърти и да се увеличи до нула, за да се избегнат проблеми с препълване на паметта.

Ако генералният знаменател достигне максималната стойност 65 535 ± 2, при следващия цикъл на движение, който отговаря на определението на генералния знаменател, генералният знаменател може да се превърти и да се увеличи до нула, за да се избегнат проблеми с препълване на паметта.

ДОПЪЛНЕНИЕ 1

ГРУПИ УРЕДИ ЗА СЛЕДЕНЕ

Групите за следене, разглеждани в настоящото приложение, са следните:

| A. | Окисляващи катализатори
  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 5 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

A.

Окисляващи катализатори

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 5 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| Б. | Системи за селективна каталитична редукция (СКР)
  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 3 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

Б.

Системи за селективна каталитична редукция (СКР)

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 3 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| В. | Датчици за отработили газове и кислород
  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 13 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

В.

Датчици за отработили газове и кислород

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 13 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| Г. | Системи за рециркулация на отработилите газове и променливо газоразпределение
  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точки 6 и 9 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

Г.

Системи за рециркулация на отработилите газове и променливо газоразпределение

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точки 6 и 9 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| Д. | Системи филтъра за прахови частици за дизелово гориво
  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 2 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

Д.

Системи филтъра за прахови частици за дизелово гориво

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 2 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| Е. | Система за регулиране на налягането на въздуха от турбокомпресора
  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 8 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

Е.

Система за регулиране на налягането на въздуха от турбокомпресора

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 8 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| Ж. | Адсорбер на NOx

  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 4 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

Ж.

Адсорбер на NOx

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 4 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| З. | Трипътен катализатор
  Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 15 от допълнение 3 към приложение 9Б. |
| --- | --- |

З.

Трипътен катализатор

Специфичните за тази група уреди за следене са изброените в точка 15 от допълнение 3 към приложение 9Б.

| И. | Системи на изпаряване (запазено) |
| --- | --- |

И.

Системи на изпаряване (запазено)

| Й. | Система за вторичен въздух (запазено) |
| --- | --- |

Й.

Система за вторичен въздух (запазено)

Специфичен уред за следене е този, който принадлежи само на една от тези групи.

Създава се ново приложение 10, което гласи:

„ПРИЛОЖЕНИЕ 10

ТЕХНИЧЕСКИ ИЗИСКВАНИЯ ЗА ЕМИСИИТЕ ИЗВЪН РАМКИТЕ НА ЦИКЪЛА

1.   ПРИЛОЖЕНИЕ

Настоящото приложение определя изисквания за емисиите извън рамките на цикъла, основани на експлоатационните показатели, и забранява технологиите за неефективност за двигатели и превозни средства с тежък работен режим, така че да се постигне ефективен контрол на емисиите се контролират по подходящ начин при широк диапазон от условия на околната среда и условия на функциониране на двигателя.

2.   Запазено (22)

3.   ОПРЕДЕЛЕНИЯ

3.1.   „Спомагателна технология за контрол на емисиите (AES)“ означава технология за контрол на емисии, която влиза в действие или променя основната технология за контрол на емисии за специфична цел или цели и в отговор на специфична комбинация от околни и/или работни условия и която остава в действие само докато тези условия съществуват.

3.2.   „Основна технология за контрол на емисиите (BES)“ означава технология за контрол на емисии, която действа в целия работен диапазон на честота на въртене и натоварване на двигателя, освен ако не е задействана AES.

3.3.   „Технология на неефективност“ означава технология за контрол на емисии, която не отговаря на изискванията за ефективност на основната технология за контрол на емисиите и/или спомагателната технология за контрол на емисиите, посочени в настоящото приложение.

3.4.   „Конструктивен елемент“ означава:

| а) | системата на двигателя; |
| --- | --- |

а)

системата на двигателя;

| б) | всяка система за управление, включително: компютърен софтуер; системи за електронно управление; и компютърна логика; |
| --- | --- |

б)

всяка система за управление, включително: компютърен софтуер; системи за електронно управление; и компютърна логика;

| в) | всякакви калибровки на системата за контрол; или |
| --- | --- |

в)

всякакви калибровки на системата за контрол; или

| г) | резултатът от взаимодействието на системите. |
| --- | --- |

г)

резултатът от взаимодействието на системите.

3.5.   „Технология за контрол на емисиите“ означава конструктивен елемент или съвкупност от конструктивни елементи, включени в цялостната конструкция на системата на двигателя или превозното средство за целите на контрол на емисиите.

3.6.   „Система за контрол на емисиите“ означава конструктивните елементите и технологиите за контрол на емисиите, разработени или калибрирани за целите на контрол на емисиите.

3.7.   „Семейство двигатели“ означава групиране от производителя на двигатели, както е определено в Световен технически регламент (gtr) No 4 (23).

3.8.   „Пускане на двигателя“ означава процесът от началото на развъртане на двигателя до момента, в който честотата на въртене достигне 150 min–1 под нормираната честота при празен ход на загрял двигател (както е определено за положението „D“ на предавателната кутия на превозните средства, оборудвани с автоматична предавателна кутия).

3.9.   „Система на двигателя“ означава двигателят, системата за контрол на емисии и комуникационният интерфейс (хардуер и съобщения) между модула (модулите) за управление на системата на двигателя и всякo силово предаване или модул за управление на превозното средство.

3.10.   „Загряване на двигателя“ означава достатъчна работа на двигателя, така че температурата на охладителя да достигне минимална температура поне 70° C.

3.11.   „Периодично регенериране“ означава регенерационният процес на системата за последваща обработка на отработили газове, който настъпва периодично при по-малко от 100 часа нормална работа на двигателя.

3.12.   „Номинална честота на въртене“ означава максималната честота на въртене при пълно натоварване, която е допускана от регулатора и е указана от производителя, или, ако такъв регулатор не е налице, честотата на въртене, при която се достига максимална мощност на двигателя, както е указано от производителя в документите за продажба и поддръжка.

3.13.   „Регулирани емисии“ означава „газообразни замърсители“, определени като въглероден окис, въглеводороди и/или неметановите въглеводороди (с предполагаемо съотношение от CH1,85 за дизелови двигатели, CH2,525 за ВНГ и CH2,93 за ПГ, и предполагаемата молекула CH3O0.5 (за дизелови двигатели, зареждани с етанол), метан (с предполагаемо съотношение от CH4 за ПГ) и азотни окиси, изразени като еквивалентни на азотен двуокис (NO2), и „прахови частици (ПЧ)“, определени като всеки материал, уловен върху определена филтрираща среда след разреждане на отработил газ с чист филтриран въздух, така че температурата му да е между 315 K (42° C) и 325 K (52° C), когато е измерена в точка непосредствено след филтъра, това са преди всичко въглерод, въглеводороди с кондензирани ядра и сулфати и вода.

4.   ОБЩИ ИЗИСКВАНИЯ

Всяка система на двигателя и всички конструктивни елементи, които евентуално въздействат върху емисии от регулирани замърсители трябва да са проектирани, конструирани, сглобени и инсталирани, така че да позволят на двигателя и превозното средство да съответстват на предписанията от настоящото приложение.

4.1.   Забрана на технологии на неефективност

Системите на двигателя и превозните средства не трябва да бъдат оборудвани с технологии на неефективност.

4.2.   Изискване за световни хармонизирани гранични стойности на емисиите (WNTE)

Настоящото приложение изисква системите на двигателя и превозните средства да съответстват на световните хармонизирани гранични стойности на емисиите (WNTE), описани в точка 5.2. За изпитванията в лабораторни условия съгласно точка 7.4 резултатите от изпитването не трябва да надвишават граничните стойности на емисиите, посочени в точка 5.2.

5.   ИЗИСКВАНИЯ ЗА ЕФЕКТИВНОСТ

5.1.   Технологии за контрол на емисиите

Технологиите за контрол на емисиите се проектират така, че да позволят на двигателя, при нормална експлоатация, да съответства на предписанията от настоящото приложение. Нормалната експлоатация не е ограничена до условията на използване, определени в точка 6.

5.1.1.   Изисквания за основна технология за контрол на емисии (BES)

Основната технология за контрол на емисии (BES) не трябва да прави разлика между извършването на стандартно изпитване за одобрение или сертификат на типа и извършването на други операции, като осигурява по-ниско ниво на контрол на емисиите при условия, които по същество не са включени в приложимите изпитвания за одобрение или сертификат на типа.

5.1.2.   Изисквания за спомагателна технология за контрол на емисии (AES)

Спомагателната технология за контрол на емисии (AES) не трябва да намалява ефективността на контрола върху емисиите, свързан с основната технология за контрол на емисии (BES), при условия, които е разумно да се очакват при нормална работа и експлоатация на превозното средство, освен ако AES не удовлетворява едно от следните специални изключения:

| а) | нейната работа е по същество включена в приложимите изпитвания за одобрение или сертификат на типа, включително предписанията за WNTE от точка 7; |
| --- | --- |

а)

нейната работа е по същество включена в приложимите изпитвания за одобрение или сертификат на типа, включително предписанията за WNTE от точка 7;

| б) | тя се задейства с цел защита на системата на двигателя и/или на превозното средство от повреда или произшествие; |
| --- | --- |

б)

тя се задейства с цел защита на системата на двигателя и/или на превозното средство от повреда или произшествие;

| в) | тя се задейства само при пускането или загряването двигателя, както е определено в настоящото приложение; |
| --- | --- |

в)

тя се задейства само при пускането или загряването двигателя, както е определено в настоящото приложение;

| г) | нейната работа се използва за замяна на контрола върху един тип регулиран замърсител, за да се поддържа контролът върху друг тип регулиран замърсител при специфични околни или работни условия, които по същество не са включени в приложимите изпитвания за одобрение или сертификат на типа. Цялостното въздействие на такава АECS е да компенсира последиците от екстремни условия на околната среда по начин, който осигурява приемлив контрол върху всички регулирани емисии. |
| --- | --- |

г)

нейната работа се използва за замяна на контрола върху един тип регулиран замърсител, за да се поддържа контролът върху друг тип регулиран замърсител при специфични околни или работни условия, които по същество не са включени в приложимите изпитвания за одобрение или сертификат на типа. Цялостното въздействие на такава АECS е да компенсира последиците от екстремни условия на околната среда по начин, който осигурява приемлив контрол върху всички регулирани емисии.

5.2.   Гранични стойности WNTE за газообразни емисии и емисии от прахови частици в отработилите газове

5.2.1.   Емисиите от отработилите газове не трябва да надвишават приложимите гранични стойности на емисиите WNTE, определени в точка 5.2.2, когато двигателят работи в съответствие с условията и процедурите, посочени в точки 6 и 7.

5.2.2.   Приложимите гранични стойности на емисиите WNTE се определят, както следва:

Гранична стойност на емисиите WNTE = Гранична стойност на емисиите WHTC + компонент WNTE

където:

| Гранична стойност на емисиите WHTC | граничната стойност на емисиите, за която двигателят е сертифициран съгласно WHDC gtr; както и |
| --- | --- |
| компонент WNTE | е определен с формули 1— 4 от точка 5.2.3. |

Гранична стойност на емисиите WHTC

граничната стойност на емисиите, за която двигателят е сертифициран съгласно WHDC gtr; както и

компонент WNTE

е определен с формули 1— 4 от точка 5.2.3.

5.2.3.   Приложимите компоненти WNTE се определят, като се използват следните формули, при което граничните стойности са изразени в g/kWh:

| За NOx: | компонент WNTE = 0,25 × граничната стойност + 0,1; | (1) |
| --- | --- | --- |
| За HC: | компонент WNTE = 0,15 × граничната стойност + 0,07; | (2) |
| За CO: | компонент WNTE = 0,20 × граничната стойност + 0,2; | (3) |
| За прахови частици: | компонент WNTE = 0,25 x граничната стойност + 0,003. | (4) |

За NOx:

компонент WNTE = 0,25 × граничната стойност + 0,1;

(1)

За HC:

компонент WNTE = 0,15 × граничната стойност + 0,07;

(2)

За CO:

компонент WNTE = 0,20 × граничната стойност + 0,2;

(3)

За прахови частици:

компонент WNTE = 0,25 x граничната стойност + 0,003.

(4)

Когато приложимите гранични стойности са изразени в единици, различни от g/kWh, адитивните константи във формулите трябва да се превърнат от g/kWh в съответните единици.

Компонентът WNTE се закръглява до съответния брой знаци след десетичната запетая, посочени в приложимата гранична стойност на емисиии в съответствие с метода на закръгляване от ASTM E 29-06

6.   ПРИЛОЖИМИ ОКОЛНИ И РАБОТНИ УСЛОВИЯ

Гранични стойности на емисиите WNTE се прилагат при:

| а) | всички стойности на атмосферното налягане, по-големи или равни на 82,5 kPa; |
| --- | --- |

а)

всички стойности на атмосферното налягане, по-големи или равни на 82,5 kPa;

| б) | всички температури, по-малки или равни на температурата, определена по формула 5 за посоченото атмосферно налягане:
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  където:






  T | е температурата на околния въздух, К; |
| --- | --- | --- |
| pb | е атмосферното налягане, kPa; |

б)

всички температури, по-малки или равни на температурата, определена по формула 5 за посоченото атмосферно налягане:

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

където:

T

е температурата на околния въздух, К;

pb

е атмосферното налягане, kPa;

| в) | температура на охлаждащия агент на двигателя над 343 K (70° C). |
| --- | --- |

в)

температура на охлаждащия агент на двигателя над 343 K (70° C).

Приложимите условия за атмосферното налягане и температурата на околния въздух са показани на фиг. 1.

WNTE обхват на атмосферното налягане и температурата

Image

7.   МЕТОДИКА WNTE

7.1.   Зона на контрол WNTE

Контролната зона WNTE се състои от точки на честота на въртене и натоварване, определени в точки 7.1.1— 7.1.6. Фиг. 2 е примерна илюстрация на контролната зона WNTE.

7.1.1.   Обхват на честотата на въртене

Контролната зона WNTE трябва да включва всички работни честоти на въртене между 30-ия перцентил кумулативно разпределение на честотата на въртене по време на изпитвателен цикъл WHTC, включително честотата на въртене на празен ход (n30), и най-високата честота на въртене, при която се достига 70 % от максималната мощност (nhi). На фиг. 3 е даден пример за кумулативно разпределение на честотата на въртене за конкретен двигател.

7.1.2.   Обхват на въртящия момент

Контролната зона WNTE трябва да включва всички точки на натоварване на двигателя с въртящ момент, чиято стойност е по-голяма или равна на 30 % от максималната стойност на въртящия момент, развиван от двигателя.

7.1.3.   Обхват на мощността на двигателя

Независимо от предписанията от точки 7.1.1 и 7.1.2, точките на честотата на въртене и натоварване под 30 % от максималната стойност на мощността, развивана от двигателя, трябва да бъдат изключени от контролната зона WNTE.

7.1.4.   Приложение на понятието „семейство двигатели“

По принцип всеки двигател в рамките на семейство с уникална характерна крива на въртящия момент/мощността трябва да има отделна зона на контрол WNTE. При изпитване по време на работа се прилага индивидуалната контролна зона WNTE на съответния двигател. При изпитване за одобрение (сертификат) на типа съгласно понятието „семейство двигатели“ на хармонизирания Световен технически регламент производителят може по избор да приложи за семейството двигатели една контролна зона WNTE, при условие че са спазени следните предписания:

| а) | може да се използва един обхват на честотата на въртене на контролна зона WNTE; измерените честоти на въртене n30 и nhi са в рамките на ±3 % от заявените от производителя честоти на въртене. Когато за някоя честота на въртене се превишава допускът, измерената честота на въртене се използва за определянето на контролната зона WNTE; |
| --- | --- |

а)

може да се използва един обхват на честотата на въртене на контролна зона WNTE; измерените честоти на въртене n30 и nhi са в рамките на ±3 % от заявените от производителя честоти на въртене. Когато за някоя честота на въртене се превишава допускът, измерената честота на въртене се използва за определянето на контролната зона WNTE;

| б) | може да се използва един обхват на въртящия момент/мощността на двигателя на контролна зона WNTE, ако той покрива целият обхват от най-високата до най-ниската мощност на семейството двигатели. Като алтернатива, разрешава се групирането на мощностите на двигателя в различни зони на контрол WNTE. |
| --- | --- |

б)

може да се използва един обхват на въртящия момент/мощността на двигателя на контролна зона WNTE, ако той покрива целият обхват от най-високата до най-ниската мощност на семейството двигатели. Като алтернатива, разрешава се групирането на мощностите на двигателя в различни зони на контрол WNTE.

Image

Image

7.1.5.   Изключение от изискването за съответствие за някои работни точки WNTE

Производителят може да поиска одобряващият орган да изключи при одобряването/сертифицирането на типа работни точки от контролната зона WNTE, определена в точки 7.1.1 — 7.1.4. Одобряващият орган може да предостави това изключение, ако производителят може да докаже, че двигателят при никакви обстоятелства не може да работи в тези работни точки, независимо от състава от превозни средства, в който е използван.

7.2.   Минимална продължителност на събитието и честота на събиране на данни WNTE

7.2.1.   За да се определи съответствието с граничните стойности на емисиите WNTE, определени в точка 5.2, двигателят трябва да работи в границите на контролната зона WNTE, определена в точка 7.1, и неговите емисии трябва да се измерват и интегрират за период от минимум 30 секунди. Събитието WNTE се определя като един набор от интегрирани емисии за определен период от време. Например, ако двигателят работи 65 секунди последователно в границите на контролната зона WNTE и условията за околната среда, това представлява едно събитие и емисиите трябва да бъдат усреднени за целия период от 65 секунди. В случай на изпитване в лабораторни условия се прилага период за интегриране, равен на 7,5 секунди.

7.2.2.   При двигателите, оборудвани с технологии за контрол на емисиите, които включват периодично регенериране, ако по време на изпитването WNTE се извършва регенериране, то периодът на усредняване трябва да бъде поне толкова дълъг, колкото времето между епизодите на регенериране умножено по броя на пълните епизоди на регенериране в рамките на периода на взимане на проби. Това изкискване се прилага само за двигатели, които изпращат електронен сигнал, указващ началото на епизода на регенериране.

7.2.3.   Епизод WNTE е последователност поредица от данни, събрани при честота поне 1 Hz по време на работа на двигателя в контролната зона WNTE за минималната продължителност на периода или за по-дълго време. Измерените данни за емисии се усредняват за продължителността на всеки епизод WNTE.

7.3.   Изпитване при работен режим WNTE

Когато предписанията на настоящото приложение се използват за основа на изпитване в работен режим, двигателят трябва работи при действителни условия на работен режим. Резултатите от изпитването, които са част от общия набор от данни, съответстващи на предписанията от точки 6, 7.1 и 7.2, трябва да бъдат използвани за определяне на съответствието с граничните стойности на емисиите WNTE, посочени в точка 5.2. Ясно е, че може да се очаква емисиите по време на някои епизоди WNTE да не съответстват на граничните стойности на емисиите WNTE. Следователно трябва да бъдат определени и разработени статистически методи за определяне на съответствието, които са съобразени с точки 7.2 и 7.3.

7.4.   Изпитване в лабораторни условия WNTE

Когато предписанията на настоящото приложение се използват за основа на изпитване в лабораторни условия, се прилагат следните предписания:

7.4.1.   Специфичните масoви емисии на регулираните замърсители се определят на основата на произволно определени изпитвателни точки, разпределени в контролната зона WNTE. Всички изпитвателни точки трябва да се съдържат в границите на 3 произволно избрани мрежи в зоната на контрол. Мрежата трябва да съдържа 9 области за двигатели с номинална честота на въртене, по-малка от 3 000 min–1, и 12 области за двигатели с номинална честота на въртене, по-голяма от или равна на 3 000 min–1. Мрежите са определени, както следва:

| а) | външните страни на мрежата съвпадат с тези на контролната зона WNTE; |
| --- | --- |

а)

външните страни на мрежата съвпадат с тези на контролната зона WNTE;

| б) | 2 вертикални линии разделят на 3 равни части интервала между честотите на въртене n30 и nhi за мрежи с 9 области или 3 вертикални линии разделят на 4 равни части интервала между честотите на въртене n30 и nhi за мрежи с 12 области; както и |
| --- | --- |

б)

2 вертикални линии разделят на 3 равни части интервала между честотите на въртене n30 и nhi за мрежи с 9 области или 3 вертикални линии разделят на 4 равни части интервала между честотите на въртене n30 и nhi за мрежи с 12 области; както и

| в) | 2 линии разделят на равни части интервала на въртящия момент и минават през всяка от вертикалните линии, които са в контролната зона WNTE. |
| --- | --- |

в)

2 линии разделят на равни части интервала на въртящия момент и минават през всяка от вертикалните линии, които са в контролната зона WNTE.

Пример на мрежите, приложени към конкретни двигатели, са показани на фиг. 5 и 6.

7.4.2.   Всяка от трите избрани мрежови области трябва да включва 5 произволно избрани изпитвателни точки, така че общо 15 произволно избрани изпитвателни точки се измерват в контролната зона WNTE. Последователно се изпитва всяка област; следователно всички 5 точки в една мрежова област се изпитват, преди да се премине към следващата мрежова област. Всички изпитвателни точки се комбинират в изпитвателен цикъл със стабилни състояния и линейни преходи между тях.

7.4.3.   Редът, по който всяка от мрежовите области се изпитва, и редът на изпитване на точките в една мрежова област се определя произволно. Трите мрежови области, подлежащи на изпитване, 15-те изпитвателни точки, редът за изпитване на мрежовите области и редът на изпитване на точките в една мрежова област е по избор на органа за одобрение или сертифициране на типа, като се използват статистически методи случаен подбор.

7.4.4.   Когато са измерени по време на който и да е от циклите в мрежова област с 5 изпитвателни точки, специфичните средни маси на емисиите от регулирани замърсители не трябва да надвишават граничните стойности WNTE, посочени в точка 5.2.

7.4.5.   Когато са измерени по време на цял цикъл с 15 изпитвателни точки, специфичните средни маси на емисиите от регулирани замърсители не трябва да надвишават граничните стойности WNTE, посочени в точка 5.2.

7.5.   Процедура на изпитване в лаборатория

7.5.1.   След завършване на цикъл WHSC, двигателят трябва да се подготви в режим 9 на WHSC за период от три минути. Последователността на изпитването започва непосредствено след завършване на фазата на предварителна подготовка.

7.5.2.   Двигателят работи 2 минути във всяка произволна изпитвателна точка. Това време включва предходния линеен преход от предишната точка на стабилно състояние. Преходите между изпитвателните точки трябва да бъдат линейни за честотата на въртене и натоварването и трябва да продължават 20 ± 1 секунда.

7.5.3.   Общото време на изпитването от началото до края трябва да бъде 30 минути. Изпитването на всеки набор от 5 произволно избрани точки в мрежовата област трябва да продължи 10 минути, измерени от началото на началния преход до първата точка до края на измерването на стабилното състояние в петата точка. Фиг. 5 илюстрира последователността на процедурата на изпитване.

7.5.4.   Изпитването в лабораторни условия WNTE трябва да съответства на статистическите изисквания за валидиране от точка 7.7.2 от WHDC gtr.

7.5.5.   Измерването на емисиите трябва да се извършва в съответствие с точка 7.8 от WHDC gtr.

7.5.6.   Изчисляването на резултатите от изпитването трябва да се извършва в съответствие с точка 8 от WHDC gtr.

Image

Image

Image

7.6.   Закръгляване

Всеки краен резултат от изпитване се закръглява еднократно до съответния брой знаци след десетичната запетая, посочени в приложимия стандарт за емисии, плюс една допълнителна значеща цифра, в съответствие с ASTM E 29-06. Не се позволява получаването на окончателни резултати на специфичните емисии, получени при изпитване на стенд, чрез закръгляване на междинни стойности.

8.   НЕЗНАЧИТЕЛНИ ДЕФЕКТИ ПО WNTE

Понятието „незначителни дефекти“ позволява двигател или превозно средство да бъдат сертифицирани като съответстващи на дадено правило дори когато определени изисквания, ограничени по приложение, не са напълно спазени. Предписанието за незначителни дефекти по WNTE ще позволи на производителя да бъде освободен от изискванията за емисиите WNTE при ограничени условия, например екстремни температури на околната среда или екстремни условия за работа, при които превозните средства не могат да натрупат значителен пробег.

9.   ПРЕДПИСАНИЕ ЗА ОСВОБОЖДАВАНЕ WNTE

Понятието за освобождаване по WNTE съдържа набор от технически условия, при които граничните стойности на емисиите WNTE, определени в настоящото приложение, няма да се прилагат. Освобождаването по WNTE трябва да се прилага за всички производители на двигатели и превозни средства.

Може да се реши да се предостави освобождаване по WNTE, по-специално във връзка с въвеждането на по-стриктни гранични стойности на емисии. Например освобождаване по WNTE може да бъде необходимо, ако одобряващият орган прецени, че при определен работен режим на двигателя или превозното средство в контролната зона WNTE не може да се спазят граничните стойности на емисиите WNTE. В този случай одобряващият орган може да реши, че е необходимо производителите на двигателя да поискат за този работен режим да се приложи предписанието за незначителен дефект по WNTE и че предоставянето на освобождаване по WNTE е целесъобразно. Одобряващият орган може да определи както обхвата на освобождаването по отношение на изискванията WNTE, така и периодът от време, за който освобождаването е приложимо.

10.   ДЕКЛАРАЦИЯ ЗА СЪОТВЕТСТВИЕ НА ЕМИСИИТЕ ИЗВЪН РАМКИТЕ НА ЦИКЪЛА

При подаването на заявление за сертифициране или одобрение на типа производителят трябва да представи декларация, че семейството двигатели или превозното средство съответстват на изискванията на настоящото приложение за съответствие на емисиите извън рамките на цикъла. Освен тази декларация съответствието с граничните стойности WNTE трябва да бъде проверено посредством допълнителни изпитвания и процедури на сертифициране, определени от страните по договора.

10.1.   Примерна декларация за съответствие на емисиите извън рамките на цикъла

Следното е пример на декларация за съответствие:

„(Наименование на производителя) удостоверява, че двигателите от това семейство двигатели съответстват на всички изисквания от настоящото приложение. (Наименование на производителя) прави тази декларация добросъвестно, след извършване на съответната техническа оценка на работата по емисиите на двигателите от семейството двигатели за целия приложим обхват от условия на работа и на околната среда.“

10.2.   Данни, на които се основава декларацията за съответствие на емисиите извън рамките на цикъла

Производителят трябва да съхранява в своите помещения регистри, които съдържат всички данни от изпитвания, техническите анализи и друга информация, която може да служи като основа за декларацията за съответствие на емисиите извън рамките на цикъла. Производителят трябва да предоставя тази информация на органа за одобрение или сертифициране на типа при поискване.

11.   ДОКУМЕНТАЦИЯ

Одобряващият орган може да реши да поиска от производителя да предостави комплект документация. В него трябва да е описан всеки конструктивен елемент и технология за контрол на емисиите на системата на двигателя и начините, по които се контролират нейните изходни променливи величини, независимо дали този контрол е директен или косвен.

Тази информация може да включва пълно описание на технологията за контрол на емисиите Освен това може да бъде включена информация за работата на всички технологии AES и BES, в това число описание на параметрите, които се променят от AES, и граничните условия, при които AES действа, както и указание за технологиите AES и BES, които е вероятно да бъдат активни при условията на процедурите за изпитване от настоящото приложение.“

---

(1)  Номерацията на настоящото приложение следва номерацията на WHDC gtr. Някои раздели на WHDC gtr обаче не са необходими за настоящото приложение.

1

(2)  зависи от горивото;

2

(3)  при λ = 2, сух въздух, 273 K, 101,3 kPa;

3

λ

(4)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %;

4

u

(5)  неметанови въглеводороди на основата на CH2,93 (за общите въглеводороди се използва коефициентът u
  gas на CH4);

5

2,93

u

gas

4

(6)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %

6

u

(7)  зависи от горивото;

7

(8)  при λ = 2, сух въздух, 273 K, 101,3 kPa;

8

λ

(9)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %;

9

u

(10)  неметанови въглеводороди на основата на CH2,93 (за общите въглеводороди се използва коефициентът u
  gas на CH4);

10

2,93

u

gas

4

(11)  u с точност в границите на 0,2 % за масова композиция на: C = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %.

11

u

(12)  Посочените в спецификацията стойности са „фактически стойности“. За установяване на техните гранични стойности са приложени условията на стандарт ISO 4259, „Петролни продукти — Определяне и приложение на достоверни данни, свързани с изпитвателните методи“. За фиксирането на минимална стойност се взема под внимание минималната разлика от 2R над нулата; за фиксирането на максимална и минимална стойност минималната разлика е от 4R (R = възпроизводимост на измерванията).

12

Въпреки тези определения, които са необходими за статистически нужди, доставчикът на горива трябва да се стреми към нулева стойност, когато максималната изисквана стойност е 2R, и да се стреми към средната стойност, когато са посочени максималните и минималните граници. В случай, когато трябва да се изясни въпросът за съответствието на определено гориво спрямо изискванията на спецификациите, се прилагат условията на стандарта ISO 4259.

(13)  Макар устойчивостта на окисляване да се следи, има вероятност срокът на съхранение да е ограничен. Трябва да се потърси съветът на доставчика относно условията и срока на съхранение.

13

(14)  Устойчивостта на окисляване може да бъде доказана чрез EN-ISO 12205 или чрез EN 14112. Това изискване трябва да бъде преразгледано въз основа на оценки по CEN/TC19 на данните за устойчивостта на окисляване и граничните стойности при изпитванията.

14

(15)  Качество по FAME съгласно EN 14214 (ASTM D 6751).

15

(16)  Прилага се последният вариант на съответния метод на изпитване.

16

(17)  Приложението на тази точка ще бъде разширено на по-късен етап, за да обхваща и други уреди за следене, освен тези, които следят праговите стойности на емисиите.

17

(18)  Тази стойност съответства на максимална шестнадесетична стойност 0xFFFF през стъпка 0x1.

18

(19)  Напр. скорост на превозното средство/честота на въртене/изчислено натоварване, температура на околния въздух, надморска височина, работа на празен ход или период на работа.

19

(20)  Допуска се производителят да използва допълнително бордово представяне на диагностиката, като например монтиран на таблото видеоекран, за осигуряване достъп до данни за действието в работен режим. Такова допълнително устройство не подлежи на изискванията на настоящото приложение.

20

(21)  Допуска се производителят да използва допълнително бордово представяне на диагностиката, като например монтиран на таблото видеоекран, за осигуряване достъп до данни за действието в работен режим. Такова допълнително устройство не подлежи на изискванията на настоящото приложение.

21

(22)  Номерацията на настоящото приложение следва номерацията на OCE gtr. Някои раздели на OCE gtr обаче не са необходими за настоящото приложение.

22

(23)  Процедура на изпитване на двигатели със самовъзпламеняване чрез сгъстяване и двигатели с принудително запалване, използващи за гориво природен газ (ПГ) или втечнен нефтен газ (ВНГ), по отношение емисиите от замърсители (вписани в Световния регистър на 15 ноември 2006 г.). Позоваванията на Световния технически регламент (gtr) No 4 се отнасят до документа, съставен на 15 ноември 2006 г. Последващи промени на хармонизирания Световен технически регламент (WHDC gtr) трябва да бъдат допълнително оценявани, що се отнася до приложимостта им за настоящото приложение.

23

---