# Euroopa Liidu L 229/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.229.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 229 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide31. august 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.229.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 229

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide31. august 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | * | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 49 Ühtsed sätted, milles käsitletakse meetmeid, mis on võetud sõidukite diiselmootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest pärineva gaasiliste saasteainete heite vastu | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

*

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 49 Ühtsed sätted, milles käsitletakse meetmeid, mis on võetud sõidukite diiselmootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest pärineva gaasiliste saasteainete heite vastu

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 31.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 229/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 49 Ühtsed sätted, milles käsitletakse meetmeid, mis on võetud sõidukite diiselmootoritest pärinevate gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest pärineva gaasiliste saasteainete heite vastu

Eeskirja nr 49 muudatused, avaldatud ELT L 103, 12.4.2008, lk 1.

Sisaldab järgmist:

05-seeria muudatuste 1. täiendus – jõustumiskuupäev: 17. märts 2010

05-seeria muudatuste 2. täiendus – jõustumiskuupäev: 19. august 2010

2. täienduse 1. parandus – jõustumiskuupäev 19. august 2010

Muudatused sisukorras

4B lisa pealkirja muudetakse järgmiselt:

„Diiselmootorite ja maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite katsemenetlus, mis sisaldab ülemaailmset ühtlustatud raskeveokite sertifitseerimist (WHDC, üldine tehniline eeskiri (GTR) nr 4)”

9B lisa pealkirja muudetakse järgmiselt:

„Pardadiagnostika süsteemidele (OBD) esitatavad tehnilised nõuded”

Lisatakse uus lisa 9C:

| „Lisa 9C – | Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemide (OBD) talitluse hindamiseks kasutusajal
  1. lisa – Seireseadmete rühmad” |
| --- | --- |

„Lisa 9C –

Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemide (OBD) talitluse hindamiseks kasutusajal

1. lisa – Seireseadmete rühmad”

Lisatakse uus 10. lisa:

„10. lisa – Tehnilised nõuded tsükli mittetöötava osa heitkoguste (OCE) kohta”

Lisade muudatused

Olemasolev lisa 4B asendatakse uue lisaga 4B:

4B LISA

Diiselmootorite ja maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavate ottomootorite katsemenetlus, mis sisaldab ülemaailmset ühtlustatud raskeveokite sertifitseerimist (WDHC, üldine tehniline eeskiri (GTR) nr 4)

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevat lisa ei kohaldata esialgu käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmisel. Seda lisa kohaldatakse tulevikus.

2.   Reserveeritud. (1)

3.   MÕISTED, TÄHISED JA LÜHENDID

3.1.   Mõisted

Käesolevas eeskirjas kasutatakse järgmisi mõisteid:

3.1.1.   „pidev regenereerimine” – heitgaasi järeltöötlussüsteemi regeneratsiooniprotsess, mis toimub pidevalt või vähemalt üks kord WHTC kuumkäivituskatse jooksul. Selline regenereerimisprotsess ei nõua eraldi katsemenetlust;

3.1.2.   „viiteaeg” – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 10 %-ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t10), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Gaasiliste komponentide puhul on see mõõdetava komponendi ülekandmise aeg proovivõtturist detektorisse.

3.1.3.   „deNOx süsteem” – heitgaaside järeltöötlussüsteem lämmastikoksiidide (NOx) heite vähendamiseks (st et siia kuuluvad praegu passiivsed ja aktiivsed lahjad NOx katalüsaatorid, NOx adsorberid ja valikulise katalüütilise redutseerimise (SCR) süsteemid);

3.1.4.   „diiselmootor” – survesüüte põhimõttel töötav mootor;

3.1.5.   „triiv” – erinevus mõõteseadme null- või intervallreaktsiooni vahel pärast ja enne heitgaasikatseid;

3.1.6.   „mootoritüüpkond” – tootja koostatud mootorite rühm, mis on projekteeritud samalaadsete heitgaasikarakteristikutega, nagu on määratletud käesoleva lisa punktis 5.2; kõik ühe tüüpkonna mootorid peavad vastama kohaldatavatele heitkoguse piirnormidele;

3.1.7.   „mootorisüsteem” – mootor, heitekontrollisüsteem ja sideliides (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e juhtimisseadis(t)e (ECU) ja kõikide muude jõuseadmete või sõiduki juhtseadme(te) vahel;

3.1.8.   „mootoritüüp” – mootorite kategooria, millesse kuuluvad mootorid ei erine üksteisest oluliste karakteristikute poolest;

3.1.9.   „heitgaasi järeltöötlussüsteem” – katalüsaator (oksüdatsioonikatalüsaator või kolmeastmeline katalüsaator), tahkete osakeste filter, deNOx süsteem, deNOx ja tahkete osakeste ühisfilter või mõni muu heitkoguseid vähendav seade, mis on paigaldatud mootorist allavoolu. Käesolev määratlus ei hõlma heitgaasitagastust, mis on mootori lahutamatu osa;

3.1.10.   „täisvoolulahjendusmeetod” – protsess, mille käigus segatakse kogu heitgaasivoog lahjendusõhuga, enne kui osa lahjendatud heitgaasivoost eraldatakse analüüsimiseks;

3.1.11.   „gaasilised saasteained” – süsinikmonooksiid, süsivesinikud ja/või metaanist erinevad süsivesinikud (eeldatav aatomsuhe on diislikütusel töötava mootori puhul CH1,85, veeldatud naftagaasi küttel töötava mootori puhul CH2,525, maagaasi küttel töötava mootori puhul CH2,93 ja etanooli küttel töötava diiselmootori puhul CH3O0,5), metaan (eeldatav aatomsuhe on maagaasi küttel töötava mootori puhul CH4) ning lämmastikdioksiidi (lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina väljendatavad lämmastiku oksiidid;

3.1.12.   „maksimaalne pöörlemiskiirus (n
  hi)” – suurim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 70 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

3.1.13.   „minimaalne pöörlemiskiirus (n
  lo)” – väikseim mootori pöörlemiskiirus, mille puhul on võimalik saavutada 55 % deklareeritud maksimaalsest võimsusest;

3.1.14.   „maksimaalne võimsus (Pmax)” – tootja poolt deklareeritud maksimaalne võimsus kilovattides (kW);

3.1.15.   „maksimaalsele pöördemomendile vastav kiirus” – tootja poolt deklareeritud mootori pöörlemiskiirus, mille juures mootor saavutab suurima pöördemomendi;

3.1.16.   „normaliseeritud pöördemoment” – mootori pöördemoment protsentides normaliseerituna maksimaalse võimaliku pöördemomendi suhtes mootori antud pöörlemiskiirusel;

3.1.17.   „käitaja nõue” – mootori käitaja sisendsignaal mootori väljundi reguleerimiseks. Käitajaks võib olla isik (st käsitsi käitamine) või pöörlemissageduse regulaator (st automaatne käitamine), kes/mis annab mehaanilise või elektroonilise signaali, mis kutsub esile muutuse mootori väljundis. Signaal võib pärineda kas gaasipedaalilt või olla vastav signaal, seguklapi hoovalt või olla vastav signaal, ujuki hoovalt või olla vastav signaal, käigukangilt või olla vastav signaal või pärineda pöörlemissageduse regulaatori sättepunktist või olla vastav signaal;

3.1.18.   „algmootor” – teatavast mootoritüüpkonnast valitud mootor, millel on kõnealust mootoritüüpkonda esindavad heitkoguse karakteristikud;

3.1.19.   „tahkete osakeste järeltöötlusseade” – tahkete saasteainete heite vähendamiseks kavandatud heitgaasi järeltöötlussüsteem tahkete osakeste mehhaanilise, aerodünaamilise, difusioonilise või inertsiaalse eraldusega;

3.1.20.   „osavoolulahjendusmeetod” – protsess, mille käigus enne tahkete osakeste proovivõtufiltrile suunamist üks osa heitgaasivoost eraldatakse ning segatakse sobivas koguses lahjendusõhuga;

3.1.21.   „tahked osakesed” – ained, mis kogutakse eri filtrisse pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud õhuga temperatuuril 315–325 K (42–52 °C); nendeks aineteks on eelkõige süsinik, kondenseerunud süsivesinikud ja sulfaadid ning nendega seotud vesi;

3.1.22.   „perioodiline regenereerimine” – heitgaasi järeltöötlussüsteemi perioodiline regenereerimisprotsess, mis toimub vähem kui 100 tunni jooksul mootori normaalsest tööajast. Regeneratsioonitsüklite ajal võidakse heitenorme ületada;

3.1.23.   „künnisega statsionaarse katse tsükkel” – katsetsükkel, mis koosneb reast statsionaarsetest katsefaasidest, kus iga faasi jaoks on kindlaksmääratud pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi tingimused ning nende faaside vahel on kindlaksmääratud künnised (WHSC);

3.1.24.   „nominaalkiirus” – suurim pöörlemissageduse regulaatori poolt lubatud täiskoormusel töötava mootori kiirus või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt tootja poolt müügi- ja hooldusdokumentides esitatavatele andmetele;

3.1.25.   „reageerimisaeg” – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 90 %-ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t90), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina ning mõõdetava komponendi kontsentratsioonimuutus peab olema vähemalt 60 % skaala täisväärtusest ja see peab toimuma vähem kui 0,1 sekundiga. Süsteemi reageerimisaeg moodustub süsteemi viiteajast ja süsteemi kasvuajast.

3.1.26.   „kasvuaeg” – aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %-lt 90 %-ni lõppnäidust (t90 – t10
  );

3.1.27.   „intervallreaktsioon” – keskmine reaktsioon võrdlusgaasile 30 s pikkuse ajavahemiku jooksul;

3.1.28.   „eriheitkogus” – saasteainete mass väljendatuna ühikutes g/kWh;

3.1.29.   „katsetsükkel” – kindlaksmääratud kiiruse ja pöördemomendiga katsefaaside järjestus mootori katsetamiseks statsionaarsel režiimil (WHSC) või siirderežiimil (WHTC);

3.1.30.   „ülekandeaeg” – aeg võrdluspunktis mõõdetava komponendi vahetamisest kuni 50 %-ni süsteemi reageeringu lõppväärtusest (t50
  ), kusjuures proovivõttur on määratletud võrdluspunktina. Ülekandeaega kasutatakse erinevate mõõteinstrumentide signaalide ühtlustamiseks;

3.1.31.   „siirdekatsetsükkel” – katsetsükkel, mille puhul kasutatakse normaliseeritud kiiruse ja pöördemomendi väärtusi, mis muutuvad ajas suhteliselt kiiresti (WHTC);

3.1.32.   „kasulik tööiga” – teatav kaugus- ja/või ajavahemik, mille jooksul tuleb tagada vastavus asjakohastele gaasiliste saasteainete heite ja kübemeheite piirnormidele;

3.1.33.   „nullreaktsioon” – keskmine reaktsioon nullgaasile 30 s ajavahemiku jooksul.

Image

3.2.   Üldised tähised

| Tähis | Ühik | Mõiste |
| --- | --- | --- |
| a1 | — | Regressioonisirge tõus |
| a0 | — | Regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt |
| A/F
  st | — | Stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe |
| c | ppm/mahumahuprotsent | Kontsentratsioon |
| c
  d | ppm/mahumahuprotsent | Kontsentratsioon kuivas gaasis |
| c
  w | ppm/mahumahuprotsent | Kontsentratsioon niiskes gaasis |
| cb | ppm/mahumahuprotsent | Taustkontsentratsioon |
| C
  d | — | SSV vooluhulgategur |
| cgas | ppm/mahumahuprotsent | Gaasiliste saasteainete kontsentratsioon |
| d | m | Läbimõõt |
| d
  V | m | Venturi toru ahendi läbimõõt |
| D
  0 | m3/s | Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt |
| D | — | Lahjendustegur |
| Δt | s | Ajavahemik |
| e
  gas | g/kWh | Gaasiliste saasteainete eriheitkogus |
| e
  PM | g/kWh | Kübemeheite eriheitkogus |
| e
  r | g/kWh | Eriheitkogus regeneratsiooni ajal |
| e
  w | g/kWh | Kaalutud eriheitkogus |
| E
  CO2 | protsent | NOx analüsaatori CO2 summutav mõju |
| E
  E | protsent | Etaani eemaldamise efektiivsus |
| E
  H2O | protsent | NOx analüsaatori vee summutav mõju |
| E
  M | protsent | Metaani eemaldamise efektiivsus |
| E
  NOx | protsent | NOx konverteri efektiivsus |
| f | Hz | Andmevõtusagedus |
| f
  a | — | Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur |
| F
  s | — | Stöhhiomeetriline tegur |
| H
  a | g/kg | Siseneva õhu absoluutne niiskus |
| H
  d | g/kg | Lahjendusõhu absoluutne niiskus |
| i | — | Hetkeväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz) |
| k
  c | — | Süsinikust olenev tegur |
| k
  f,d | m3/kütuse kg | Põlemisgaaside täiendav ruumala kuivas heitgaasis |
| k
  f,w | m3/kütuse kg | Põlemisgaaside täiendav ruumala niiskes heitgaasis |
| k
  h,D | — | Diiselmootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur |
| k
  h,G | — | Ottomootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur |
| kr,u | — | Ülesvoolu regenereerimise korrektsioonitegur |
| kr,d | — | Allavoolu regenereerimise korrektsioonitegur |
| k
  w,a | — | Kuivalt sisenevalt õhult niiskele ülemineku tegur |
| k
  w,d | — | Kuivalt lahjendusõhult niiskele ülemineku tegur |
| k
  w,e | — | Kuivalt lahjendatud heitgaasilt niiskele ülemineku tegur |
| k
  w,r | — | Kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur |
| K
  V | — | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimisfunktsioon |
| λ | — | Õhu ülejäägi suhtarv |
| m
  b | mg | Lahjendusõhust kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| m
  d | kg | Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendusõhuproovi mass |
| m
  ed | kg | Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi kogumass |
| m
  edf | kg | Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass |
| m
  ew | kg | Tsükli jooksul tekkinud heitgaasi kogumass |
| m
  f | mg | Kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| m
  f,d | mg | Lahjendusõhust kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| m
  gas | g | Katsetsükli jooksul tekkinud gaasiliste saasteainete heite mass |
| m
  f | mg | Tahkete osakeste filtri mass |
| m
  p | mg | Kogutud tahkete osakeste proovi mass |
| m
  PM | g | Katsetsükli jooksul tekkinud kübemeheite mass |
| m
  se | kg | Katsetsükli jooksul tekkinud heitgaasiproovi mass |
| m
  sed | kg | Lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| m
  sep | kg | Tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass |
| m
  ssd | kg | Sekundaarse lahjendusõhu mass |
| M | Nm | Pöördemoment |
| M
  a | g/mol | Siseneva õhu keskmine molaarmass |
| M
  d | g/mol | Lahjendusõhu molaarmass |
| M
  e | g/mol | Heitgaasi keskmine molaarmass |
| M
  f | Nm | Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment |
| M
  gas | g/mol | Gaasiliste komponentide molaarmass |
| M
  r | Nm | Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment |
| n | — | Mõõtmiste arv |
| nr | — | Regeneratsiooniga tehtud mõõtmiste arv |
| n | p/min | Mootori pöörlemiskiirus |
| n
  hi | p/min | Maksimaalne mootori pöörlemiskiirus |
| n
  lo | p/min | Minimaalne mootori pöörlemiskiirus |
| n
  pref | p/min | Mootori eelistatud pöörlemiskiirus |
| n
  p | p/s | Mahtpumba (PDP) töökiirus |
| p
  a | kPa | Mootorisse siseneva õhu küllastunud auru rõhk |
| p
  b | kPa | Atmosfääri kogurõhk |
| p
  d | kPa | Küllastunud auru rõhk lahjendusõhus |
| P
  f | kW | Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus |
| p
  p | kPa | Absoluutne rõhk |
| p
  r | kW | Veeauru rõhk pärast jahutusvanni |
| p
  s | kPa | Kuiva atmosfääri rõhk |
| P | kW | Võimsus |
| P
  r | kW | Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus |
| q

  mad | kg/s | Kuiva siseneva õhu massivoolukiirus |
| q

  maw | kg/s | Niiske siseneva õhu massivoolukiirus |
| q

  mCe | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus lahjendamata heitgaasis |
| q

  mCf | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus mootorisse |
| q

  mCp | kg/s | Süsiniku massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemis |
| q

  mdew | kg/s | Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus |
| q

  mdew | kg/s | Niiske lahjendusõhu massivoolukiirus |
| q

  medf | kg/s | Niiske lahjendatud heitgaasi ekvivalentmassi voolukiirus |
| q

  mew | kg/s | Niiske heitgaasi massivoolukiirus |
| q

  mex | kg/s | Lahjendustunnelist saadud proovi massivoolukiirus |
| q

  mf | kg/s | Kütuse massivoolukiirus |
| q

  mp | kg/s | Proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi |
| qvCVS | m3/s | CVS mahtkiirus |
| qvs | dm3/min | Heitgaasi analüsaatorisüsteemi voolukiirus |
| qvt | cm3/min | Märgistusgaasi voolukiirus |
| r2 | — | Determinatsioonikordaja |
| r
  d | — | Lahjendusaste |
| r
  D | — | SSV läbimõõtude suhe |
| r
  h | — | FID süsivesinike kalibreerimistegur |
| r
  m | — | FID metanooli kalibreerimistegur |
| r
  p | — | SSV rõhkude suhe |
| r
  s | — | Keskmine proovivõtusuhe |
| ρ | kg/m3 | Tihedus |
| ρ
  e | kg/m3 | Heitgaasi tihedus |
| σ | — | Standardhälve |
| s | | Standardhälve |
| T | K | Absoluutne temperatuur |
| T
  a | K | Siseneva õhu absoluutne temperatuur |
| t | s | Aeg |
| t
  10 | s | Aeg astme sisendi ja 10 % näidu vahel |
| t
  50 | s | Aeg astme sisendi ja 50 % näidu vahel |
| t
  90 | s | Aeg astme sisendi ja 90 % näidu vahel |
| u | — | Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste (või molaarmassi) suhe jagatud 100ga |
| V
  0 | m3/p | Ühele pumbapöördele vastav pumbatava mahtpumba gaasi ruumala |
| V
  s | dm3 | Analüsaatori stendi süsteemi ruumala |
| W
  act | kWh | Katsetsüklis tehtud tegelik töö |
| W
  ref | kWh | Katsetsükli etalontsüklis tehtud töö |
| X
  0 | m3/p | Mahtpumba kalibreerimisfunktsioon |

Tähis

Ühik

Mõiste

a1

—

Regressioonisirge tõus

a0

—

Regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt

A/F
  st

—

Stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe

c

ppm/mahumahuprotsent

Kontsentratsioon

c
  d

ppm/mahumahuprotsent

Kontsentratsioon kuivas gaasis

c
  w

ppm/mahumahuprotsent

Kontsentratsioon niiskes gaasis

cb

ppm/mahumahuprotsent

Taustkontsentratsioon

C
  d

—

SSV vooluhulgategur

cgas

ppm/mahumahuprotsent

Gaasiliste saasteainete kontsentratsioon

d

m

Läbimõõt

d
  V

m

Venturi toru ahendi läbimõõt

D
  0

m3/s

Mahtpumba kalibreerimiskõvera lõikepunkt

D

—

Lahjendustegur

Δt

s

Ajavahemik

e
  gas

g/kWh

Gaasiliste saasteainete eriheitkogus

e
  PM

g/kWh

Kübemeheite eriheitkogus

e
  r

g/kWh

Eriheitkogus regeneratsiooni ajal

e
  w

g/kWh

Kaalutud eriheitkogus

E
  CO2

protsent

NOx analüsaatori CO2 summutav mõju

E
  E

protsent

Etaani eemaldamise efektiivsus

E
  H2O

protsent

NOx analüsaatori vee summutav mõju

E
  M

protsent

Metaani eemaldamise efektiivsus

E
  NOx

protsent

NOx konverteri efektiivsus

f

Hz

Andmevõtusagedus

f
  a

—

Laboratooriumi atmosfääri arvestav tegur

F
  s

—

Stöhhiomeetriline tegur

H
  a

g/kg

Siseneva õhu absoluutne niiskus

H
  d

g/kg

Lahjendusõhu absoluutne niiskus

i

—

Hetkeväärtust tähistav alaindeks (nt 1 Hz)

k
  c

—

Süsinikust olenev tegur

k
  f,d

m3/kütuse kg

Põlemisgaaside täiendav ruumala kuivas heitgaasis

k
  f,w

m3/kütuse kg

Põlemisgaaside täiendav ruumala niiskes heitgaasis

k
  h,D

—

Diiselmootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur

k
  h,G

—

Ottomootoritest eralduvate lämmastikuoksiidide niiskuskorrektsioonitegur

kr,u

—

Ülesvoolu regenereerimise korrektsioonitegur

kr,d

—

Allavoolu regenereerimise korrektsioonitegur

k
  w,a

—

Kuivalt sisenevalt õhult niiskele ülemineku tegur

k
  w,d

—

Kuivalt lahjendusõhult niiskele ülemineku tegur

k
  w,e

—

Kuivalt lahjendatud heitgaasilt niiskele ülemineku tegur

k
  w,r

—

Kuivalt lahjendamata heitgaasilt niiskele ülemineku tegur

K
  V

—

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimisfunktsioon

λ

—

Õhu ülejäägi suhtarv

m
  b

mg

Lahjendusõhust kogutud tahkete osakeste proovi mass

m
  d

kg

Kübemeproovifiltrid läbinud lahjendusõhuproovi mass

m
  ed

kg

Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi kogumass

m
  edf

kg

Tsükli jooksul lahjendatud heitgaasi ekvivalentmass

m
  ew

kg

Tsükli jooksul tekkinud heitgaasi kogumass

m
  f

mg

Kogutud tahkete osakeste proovi mass

m
  f,d

mg

Lahjendusõhust kogutud tahkete osakeste proovi mass

m
  gas

g

Katsetsükli jooksul tekkinud gaasiliste saasteainete heite mass

m
  f

mg

Tahkete osakeste filtri mass

m
  p

mg

Kogutud tahkete osakeste proovi mass

m
  PM

g

Katsetsükli jooksul tekkinud kübemeheite mass

m
  se

kg

Katsetsükli jooksul tekkinud heitgaasiproovi mass

m
  sed

kg

Lahjendustunnelit läbiva lahjendatud heitgaasi mass

m
  sep

kg

Tahkete osakeste kogumisfiltreid läbiva lahjendatud heitgaasi mass

m
  ssd

kg

Sekundaarse lahjendusõhu mass

M

Nm

Pöördemoment

M
  a

g/mol

Siseneva õhu keskmine molaarmass

M
  d

g/mol

Lahjendusõhu molaarmass

M
  e

g/mol

Heitgaasi keskmine molaarmass

M
  f

Nm

Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment

M
  gas

g/mol

Gaasiliste komponentide molaarmass

M
  r

Nm

Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment

n

—

Mõõtmiste arv

nr

—

Regeneratsiooniga tehtud mõõtmiste arv

n

p/min

Mootori pöörlemiskiirus

n
  hi

p/min

Maksimaalne mootori pöörlemiskiirus

n
  lo

p/min

Minimaalne mootori pöörlemiskiirus

n
  pref

p/min

Mootori eelistatud pöörlemiskiirus

n
  p

p/s

Mahtpumba (PDP) töökiirus

p
  a

kPa

Mootorisse siseneva õhu küllastunud auru rõhk

p
  b

kPa

Atmosfääri kogurõhk

p
  d

kPa

Küllastunud auru rõhk lahjendusõhus

P
  f

kW

Paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus

p
  p

kPa

Absoluutne rõhk

p
  r

kW

Veeauru rõhk pärast jahutusvanni

p
  s

kPa

Kuiva atmosfääri rõhk

P

kW

Võimsus

P
  r

kW

Eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus

q

  mad

kg/s

Kuiva siseneva õhu massivoolukiirus

q

  maw

kg/s

Niiske siseneva õhu massivoolukiirus

q

  mCe

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus lahjendamata heitgaasis

q

  mCf

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus mootorisse

q

  mCp

kg/s

Süsiniku massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemis

q

  mdew

kg/s

Niiske lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus

q

  mdew

kg/s

Niiske lahjendusõhu massivoolukiirus

q

  medf

kg/s

Niiske lahjendatud heitgaasi ekvivalentmassi voolukiirus

q

  mew

kg/s

Niiske heitgaasi massivoolukiirus

q

  mex

kg/s

Lahjendustunnelist saadud proovi massivoolukiirus

q

  mf

kg/s

Kütuse massivoolukiirus

q

  mp

kg/s

Proovi massivoolukiirus osavoolulahjendussüsteemi

qvCVS

m3/s

CVS mahtkiirus

qvs

dm3/min

Heitgaasi analüsaatorisüsteemi voolukiirus

qvt

cm3/min

Märgistusgaasi voolukiirus

r2

—

Determinatsioonikordaja

r
  d

—

Lahjendusaste

r
  D

—

SSV läbimõõtude suhe

r
  h

—

FID süsivesinike kalibreerimistegur

r
  m

—

FID metanooli kalibreerimistegur

r
  p

—

SSV rõhkude suhe

r
  s

—

Keskmine proovivõtusuhe

ρ

kg/m3

Tihedus

ρ
  e

kg/m3

Heitgaasi tihedus

σ

—

Standardhälve

s

Standardhälve

T

K

Absoluutne temperatuur

T
  a

K

Siseneva õhu absoluutne temperatuur

t

s

Aeg

t
  10

s

Aeg astme sisendi ja 10 % näidu vahel

t
  50

s

Aeg astme sisendi ja 50 % näidu vahel

t
  90

s

Aeg astme sisendi ja 90 % näidu vahel

u

—

Gaasilise komponendi ja heitgaasi tiheduste (või molaarmassi) suhe jagatud 100ga

V
  0

m3/p

Ühele pumbapöördele vastav pumbatava mahtpumba gaasi ruumala

V
  s

dm3

Analüsaatori stendi süsteemi ruumala

W
  act

kWh

Katsetsüklis tehtud tegelik töö

W
  ref

kWh

Katsetsükli etalontsüklis tehtud töö

X
  0

m3/p

Mahtpumba kalibreerimisfunktsioon

3.3.   Kütuse koostise tähised ja lühendid

| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| --- | --- |
| w
  BET | kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent |
| w
  GAM | kütuse väävlisisaldus, massiprotsent |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| γ | väävli molaarsuhe (S/C) |
| δ | lämmastiku molaarsuhe (N/C) |
| ε | hapniku molaarsuhe (O/C) |

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

w
  BET

kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent

w
  GAM

kütuse väävlisisaldus, massiprotsent

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

vesiniku molaarsuhe (H/C)

γ

väävli molaarsuhe (S/C)

δ

lämmastiku molaarsuhe (N/C)

ε

hapniku molaarsuhe (O/C)

vastab kütusele CHαO
  ε
  N
  δ
  S
  γ

3.4.   Keemiliste ühendite tähised ja lühendid

| C1 | Süsivesinike C1-ekvivalent |
| --- | --- |
| CH4 | Metaan |
| C2H6 | Etaan |
| C3H8 | Propaan |
| CO | Süsinikmonooksiid |
| CO2 | Süsinikdioksiid |
| DOP | Dioktüülftalaat |
| HC | Süsivesinikud |
| H2O | Vesi |
| NMHC | Süsivesinikud, v.a metaan |
| NOx | Lämmastiku oksiidid |
| NO | Lämmastik(II)oksiid |
| NO2 | Lämmastikdioksiid |
| PM | Tahked osakesed |

C1

Süsivesinike C1-ekvivalent

CH4

Metaan

C2H6

Etaan

C3H8

Propaan

CO

Süsinikmonooksiid

CO2

Süsinikdioksiid

DOP

Dioktüülftalaat

HC

Süsivesinikud

H2O

Vesi

NMHC

Süsivesinikud, v.a metaan

NOx

Lämmastiku oksiidid

NO

Lämmastik(II)oksiid

NO2

Lämmastikdioksiid

PM

Tahked osakesed

3.5.   Lühendid

| CFV | Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru |
| --- | --- |
| CLD | Kemoluminestsentsdetektor |
| CVS | Püsimahuproovivõtt |
| deNOx | NOx järeltöötlussüsteem |
| Heitgaasitagastus | Heitgaasitagastus |
| FID | Leekionisatsioonidetektor |
| GC | Gaasikromatograaf |
| HCLD | Kuumkemoluminestsentsdetektor |
| HFID | Kuumleekionisatsioonidetektor |
| LPG | Veeldatud naftagaas |
| NDIR | Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator |
| NG | Maagaas |
| NMC | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi |
| PDP | Mahtpump |
| FS protsent | Protsent skaala täisväärtusest |
| PFS | Osavoolusüsteem |
| SSV | Eelhelikiirusega Venturi toru |
| VGT | Muutuvgeomeetriaga turbiin |

CFV

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru

CLD

Kemoluminestsentsdetektor

CVS

Püsimahuproovivõtt

deNOx

NOx järeltöötlussüsteem

Heitgaasitagastus

Heitgaasitagastus

FID

Leekionisatsioonidetektor

GC

Gaasikromatograaf

HCLD

Kuumkemoluminestsentsdetektor

HFID

Kuumleekionisatsioonidetektor

LPG

Veeldatud naftagaas

NDIR

Hajumisvabal infrapunaspektromeetrial põhinev analüsaator

NG

Maagaas

NMC

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

PDP

Mahtpump

FS protsent

Protsent skaala täisväärtusest

PFS

Osavoolusüsteem

SSV

Eelhelikiirusega Venturi toru

VGT

Muutuvgeomeetriaga turbiin

4.   ÜLDNÕUDED

Mootorisüsteem peab olema projekteeritud, valmistatud ja koostatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks oma kasuliku tööea jooksul käesoleva lisa sätetele vastavalt käesoleva eeskirja määratlusele, sealhulgas ka sõidukile paigaldatuna.

5.   TOIMIVUSNÕUDED

5.1.   Gaasiliste saasteainete heide ja kübemeheide

Gaasiliste saasteainete heide ja kübemeheide tuleb kindlaks määrata WHTC ja WHSC katsetsüklite abil, nagu on kirjeldatud punktis 7. Mõõtesüsteemid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsuse nõudele ja punktis 9.3 (gaasiliste saasteainete heite määramine), punktis 9.4 (kübemeheite määramine) ja 3. liites esitatud kirjeldustele.

Tüübikinnitusasutus võib tunnustada ka muid süsteeme või analüsaatoreid, kui näidatakse, et nende kasutamine annab samaväärseid tulemusi vastavalt punktile 5.1.1.

5.1.1.   Samaväärsus

Süsteemi samaväärsuse määramise aluseks on korrelatsiooniuuring vaatlusaluse süsteemi ja ühe käesolevale lisale vastava süsteemi vahel, mis hõlmab vähemalt seitset näidisepaari.

Tulemused viitavad konkreetse tsükli heitkoguste kaalutud väärtusele. Korrelatsioonitest tuleb teha samas laboris, katsekambris ja samal katsemootoril ning peab eelistatavalt toimuma samal ajal. Näidisepaaride keskmiste väärtuste samaväärsus määratakse kindlaks 4. liite punktis A.4.3 kirjeldatud F- ja t-testide statistiliste andmetega, mis saadakse kirjeldatud laboris, katsekambris ja katsemootoril. Võõrväärtused määratakse kindlaks vastavalt standardile ISO 5725 ning jäetakse andmebaasist välja. Korrelatsioonitestides kasutatavad süsteemid peavad olema saanud tüübikinnitusasutuse heakskiidu.

5.2.   Mootoritüüpkond

5.2.1.   Üldised märkused

Mootoritüüpkonda iseloomustavad konstruktsiooniparameetrid. Need peavad olema samad kõigil tüüpkonna mootoritel. Mootori tootja võib otsustada, millised mootorid tüüpkonda kuuluvad, kui ta järgib punktis 5.2.3 loetletud kuuluvuse tingimusi. Tüübikinnitusasutus peab mootoritüüpkonna kinnitama. Tootja esitab tüübikinnitusasutusele asjakohase teabe mootoritüüpkonna liikmete heitkoguste kohta.

5.2.2.   Erijuhud

Mõnel juhul võivad parameetrid vastastikust mõju avaldada. Neid mõjusid peab samuti arvesse võtma tagamaks, et ühte mootoritüüpkonda kuuluvad ainult samalaadsete heitgaasinäitajatega mootorid. Tootja peab need juhud kindlaks tegema ja neist tüübikinnitusasutusele teatama. Seejärel arvestatakse seda uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Tootja peab hea inseneritava alusel kindlaks tegema sellised punktis 5.2.3 loetlemata seadmed või tunnused, mis avaldavad suurt mõju heitkogusele, ning teatama nendest tüübikinnitusasutusele. Seejärel arvestatakse seda uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

Lisaks punktis 5.2.3 loetletud parameetritele võib tootja kasutusele võtta täiendavaid tingimusi, mis võimaldavad määratleda kitsamaid mootoritüüpkondi. Need ei pea tingimata olema parameetrid, mis avaldavad mõju heitkogustele.

5.2.3.   Mootoritüüpkonna parameetrid

5.2.3.1.   Töötsükkel

| a) | kahetaktiline tsükkel |
| --- | --- |

a)

kahetaktiline tsükkel

| b) | neljataktiline tsükkel |
| --- | --- |

b)

neljataktiline tsükkel

| c) | rootormootor |
| --- | --- |

c)

rootormootor

| d) | muu |
| --- | --- |

d)

muu

5.2.3.2.   Silindrite konfiguratsioon

5.2.3.2.1.   Silindrite paigutus plokis

| a) | V-kujuliselt |
| --- | --- |

a)

V-kujuliselt

| b) | reas |
| --- | --- |

b)

reas

| c) | radiaalselt |
| --- | --- |

c)

radiaalselt

| d) | muud (F-, W-kujuliselt jne) |
| --- | --- |

d)

muud (F-, W-kujuliselt jne)

5.2.3.2.2.   Silindrite suhteline asend

Sama plokiga mootorid võivad kuuluda samasse tüüpkonda, kui nende silindrite läbimõõt keskpunktist keskpunkti on samad.

5.2.3.3.   Põhiline jahutusagent

| a) | õhk |
| --- | --- |

a)

õhk

| b) | vesi |
| --- | --- |

b)

vesi

| c) | õli |
| --- | --- |

c)

õli

5.2.3.4.   Ühe silindri töömaht

5.2.3.4.1.   Mootor, mille silindri töömaht on ≥ 0,75 dm3

Selleks et lugeda silindri töömahuga ≥ 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 15 % tüüpkonna suurima silindri töömahust.

5.2.3.4.2.   Mootor, mille silindri töömaht on < 0,75 dm3

Selleks et lugeda silindri töömahuga < 0,75 dm3 mootorid samasse mootoritüüpkonda kuuluvaks, ei tohi nende üksikute silindrite töömahtude dispersioon ületada 30 % tüüpkonna suurima üksiku silindri töömahust.

5.2.3.4.3.   Teistsuguse silindri töömahupiiriga mootor

Mootoreid, mille ühe silindri töömaht ületab punktides 5.2.3.4.1 ja 5.2.3.4.2 kindlaksmääratud piirnorme, võib lugeda samasse tüüpkonda kuuluvaks tüübikinnitusasutuse loal. See luba peab põhinema tehnilistel elementidel (arvutused, simulatsioonid, katsetulemused jne), mis näitavad, et piirnormi ületamine ei avalda olulist mõju heitgaasi kogusele.

5.2.3.5.   Õhu sisselaske viis

| a) | ülelaadeta |
| --- | --- |

a)

ülelaadeta

| b) | survesisselase |
| --- | --- |

b)

survesisselase

| c) | vahejahutusega survesisselase |
| --- | --- |

c)

vahejahutusega survesisselase

5.2.3.6.   Kütusetüüp

| a) | diislikütus |
| --- | --- |

a)

diislikütus

| b) | maagaas (NG) |
| --- | --- |

b)

maagaas (NG)

| c) | veeldatud naftagaas (LPG) |
| --- | --- |

c)

veeldatud naftagaas (LPG)

| d) | etanool |
| --- | --- |

d)

etanool

5.2.3.7.   Põlemiskambri tüüp

| a) | jaotamata kamber |
| --- | --- |

a)

jaotamata kamber

| b) | jaotatud kamber |
| --- | --- |

b)

jaotatud kamber

| c) | muud tüübid |
| --- | --- |

c)

muud tüübid

5.2.3.8.   Süüte tüüp

| a) | sädesüüde |
| --- | --- |

a)

sädesüüde

| b) | survesüüde |
| --- | --- |

b)

survesüüde

5.2.3.9.   Klapid ning sisse- ja väljalaskeaknad

| a) | paigutus |
| --- | --- |

a)

paigutus

| b) | klappide arv silindri kohta |
| --- | --- |

b)

klappide arv silindri kohta

5.2.3.10.   Toitesüsteemi tüüp

| a) | vedelkütusetoide






  i) | pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti |
| --- | --- | --- |

a)

vedelkütusetoide

i)

pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti

| ii) | reas- või jaotuspump |
| --- | --- |

ii)

reas- või jaotuspump

| iii) | sõlmepump või pumppihusti |
| --- | --- |

iii)

sõlmepump või pumppihusti

| iv) | ühisanumpritse |
| --- | --- |

iv)

ühisanumpritse

| v) | karburaator(id) |
| --- | --- |

v)

karburaator(id)

| vi) | muud |
| --- | --- |

vi)

muud

| b) | gaasikütusetoide






  i) | gaasiline |
| --- | --- | --- |

b)

gaasikütusetoide

i)

gaasiline

| ii) | vedelik |
| --- | --- |

ii)

vedelik

| iii) | segamisseadmed |
| --- | --- |

iii)

segamisseadmed

| iv) | muud |
| --- | --- |

iv)

muud

| c) | muud tüübid |
| --- | --- |

c)

muud tüübid

5.2.3.11.   Mitmesugused seadmed

| a) | heitgaasitagastus (EGR) |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastus (EGR)

| b) | vee sissepritse |
| --- | --- |

b)

vee sissepritse

| c) | õhu sissepuhe |
| --- | --- |

c)

õhu sissepuhe

| d) | muud |
| --- | --- |

d)

muud

5.2.3.12.   Elektroonilise juhtimise strateegia

Elektroonilise juhtseade (ECU) olemasolu või puudumist mootoril loetakse tüüpkonna põhiparameetriks.

Elektrooniliselt juhitavate mootorite puhul peab tootja esitama tehnilised elemendid, mis selgitavad nende mootorite liigitamist samasse tüüpkonda, st põhjused, miks kõnealustelt mootoritelt võib eeldada vastamist samadele heitkoguse nõuetele.

Sellised elemendid võivad olla arvutused, simulatsioonid, hinnangud, sissepritseparameetrite kirjeldus, katsetulemused jne.

Juhitavad funktsioonid võivad olla näiteks järgmised:

| a) | ajastamine |
| --- | --- |

a)

ajastamine

| b) | sissepritsesurve |
| --- | --- |

b)

sissepritsesurve

| c) | mitmekordne sissepritse |
| --- | --- |

c)

mitmekordne sissepritse

| d) | ülelaadimisrõhk |
| --- | --- |

d)

ülelaadimisrõhk

| e) | VGT |
| --- | --- |

e)

VGT

| f) | heitgaasitagastus |
| --- | --- |

f)

heitgaasitagastus

5.2.3.13.   Heitgaasi järeltöötlussüsteemid

Mootoritüüpkonda kuuluvuse tunnusteks loetakse järgmiste seadmete talitlust ja kombinatsiooni:

| a) | oksüdatsioonikatalüsaator |
| --- | --- |

a)

oksüdatsioonikatalüsaator

| b) | kolmeastmeline katalüsaator |
| --- | --- |

b)

kolmeastmeline katalüsaator

| c) | NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx süsteem |
| --- | --- |

c)

NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx süsteem

| d) | muud deNOx süsteemid |
| --- | --- |

d)

muud deNOx süsteemid

| e) | passiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur |
| --- | --- |

e)

passiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur

| f) | aktiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur |
| --- | --- |

f)

aktiivse regeneratsiooniga tahkete osakeste püüdur

| g) | muud tahkete osakeste püüdurid |
| --- | --- |

g)

muud tahkete osakeste püüdurid

| h) | muud seadmed |
| --- | --- |

h)

muud seadmed

Kui algmootorina või tüüpkonna liikmena sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud ilma järeltöötlussüsteemita, võib selle mootori lisada samasse mootoritüüpkonda, kui see on varustatud oksüdatsioonikatalüsaatoriga ning see ei nõua teistsuguste omadustega kütust.

Kui see nõuab eriomadustega kütust (nt tahkete osakeste püüdurid vajavad kütuse erilisandeid regeneratsiooniprotsessi tagamiseks), peab otsus selle mootori lisamise kohta samasse tüüpkonda põhinema tootja poolt esitatud tehnilistel elementidel. Need elemendid peavad näitama, et varustatud mootori eeldatav heitkogus vastab samale piirnormile nagu varustamata mootor.

Kui algmootorina või tüüpkonna liikmena, mille algmootor on varustatud sama järeltöötlussüsteemiga, sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud koos järeltöötlussüsteemiga, ei tule seda mootorit lisada samasse mootoritüüpkonda, kui sellel varustatud kujul puudub järeltöötlussüsteem.

5.2.4.   Algmootori valik

5.2.4.1.   Diiselmootorid

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud maksimaalsele pöördemomendile vastaval kiirusel. Kui kaks või enam mootorit vastavad sellele esmasele kriteeriumile, kasutatakse algmootori valimisel teisese kriteeriumina suurimat kütusekulu töötsükli kohta nominaalkiirusel.

5.2.4.2.   Ottomootorid

Kui tüübikinnitusasutus on mootoritüüpkonna kooskõlastanud, kasutatakse tüüpkonna algmootori valimisel esmase kriteeriumina suurimat töömahtu. Juhul kui kaks või enam mootorit vastavad kõnealusele esmasele kriteeriumile, valitakse algmootor teiseste kriteeriumide kohaselt, mis järjestatakse järgmiselt:

| a) | suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nimivõimsusel; |
| --- | --- |

a)

suurim kütusekulu töötsükli kohta deklareeritud nimivõimsusel;

| b) | kõige varasem süüteajastus; |
| --- | --- |

b)

kõige varasem süüteajastus;

| c) | kõige madalam heitgaasitagastuse määr. |
| --- | --- |

c)

kõige madalam heitgaasitagastuse määr.

5.2.4.3.   Märkused algmootori valiku kohta

Tüübikinnitusasutus võib otsustada, et tüüpkonna suurima heitkoguse selgitamiseks on parim viis katsetada täiendavaid mootoreid. Sellisel juhul peab mootori tootja esitama asjakohase teabe, mis võimaldab kindlaks määrata tõenäoliselt tüüpkonna suurima heitkogusega mootorid.

Kui tüüpkonda kuuluvatel mootoritel on muid tunnuseid, mis võivad heitgaaside kogust mõjutada, tuleb ka need tunnused kindlaks määrata ja nendega algmootori valimisel arvestada.

Kui tüüpkonna mootorid vastavad samadele heitkoguse väärtustele erinevate kasuliku tööea perioodide jooksul, arvestatakse seda algmootori valimisel.

6.   KATSETINGIMUSED

6.1.   Laborikatse tingimused

Mõõdetakse mootori sisselastava õhu absoluutset temperatuuri (T
  a) kelvinites ning kuiva atmosfääri rõhku (p
  s), mida väljendatakse kilopaskalites (kPa), ning määratakse parameeter f
  a järgmiselt. Mitmesilindriliste mootorite, näiteks V-mootorite puhul, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, võetakse kõnealuste rühmade keskmine temperatuur. Parameeter f
  a esitatakse koos katsetulemustega. Katsetulemuste parema korduvuse ja korratavuse huvides on soovitatav, et parameeter f
  a vastaks järgmisele tingimusele: 0,93 ≤ f
  a ≤ 1,07.

| a) | Diiselmootorid:
  Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

   (1)
  Turboülelaaduriga mootorid siseneva õhu jahutusega või ilma:

   (2) |
| --- | --- |

a)

Diiselmootorid:

Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Formula (1)

Turboülelaaduriga mootorid siseneva õhu jahutusega või ilma:

Formula (2)

| b) | Ottomootorid:

   (3) |
| --- | --- |

b)

Ottomootorid:

Formula (3)

6.2.   Vahejahutiga mootorid

Ülelaadeõhu temperatuur registreeritakse ning see võib nominaalkiiruse ja täiskoormuse juures erineda tootja poolt määratletud ülelaadeõhu maksimaalsest temperatuurist ± 5 K võrra. Jahutusagendi temperatuur peab olema vähemalt 293 K (20 °C).

Katselaborisüsteemi või välise ülelaadekompressori kasutamise korral tuleb jahutusagendi voolukiirus seadistada nii, et ülelaadeõhu temperatuur vastaks täpsusega ± 5 K tootja poolt määratletud ülelaadeõhu maksimaalsele temperatuurile nominaalkiiruse ja täiskoormuse juures. Õhu vahejahuti jahutusvedeliku temperatuuri ja voolukiirust ülal nimetatud seadepunkti juures ei tohi kogu katsetsükli vältel muuta, välja arvatud juhul, kui selle tulemuseks on ülelaadeõhu mitterepresentatiivne ülejahutamine. Õhu vahejahuti maht peab põhinema heal inseneritaval ning see peab olema toodetava mootori tegeliku paigalduse suhtes representatiivne. Laborisüsteem peab olema selline, et on tagatud kondensaadi minimaalne kogunemine. Kogu kogunenud kondensaat tuleb välja lasta ja kõik väljalaskekohad tuleb enne heitkoguse määramist sulgeda.

Kui mootori tootja on õhu vahejahutussüsteemis määratlenud rõhu languse piirid, siis tuleb tagada, et rõhu langus õhu vahejahutussüsteemis jääks mootori tootja määratletud töötingimustes tootja määratud piiri(desse). Rõhu langust mõõdetakse tootja määratletud kohtades.

6.3.   Mootori võimsus

Eriheitkoguse määramise aluseks on mootori võimsus ja tsüklis tehtud tegelik töö vastavalt punktides 6.3.1–6.3.5 esitatud määratlustele.

6.3.1.   Mootori üldised paigaldustingimused

Mootorit katsetatakse koos 7. liites loetletud abiseadmetega/seadmetega.

Kui abiseadmed/seadmed ei ole paigaldatud nõuetekohaselt, siis tuleb nende võimsust võtta arvesse vastavalt punktidele 6.3.2–6.3.5.

6.3.2.   Heitkoguste määramiskatse ajaks paigaldatavad lisaseadmed/seadmed

Kui 7. liite kohaselt nõutavaid lisaseadmeid/seadmeid ei ole võimalik katsestendile paigaldada, siis tuleb nende tarbitav võimsus kindlaks määrata ja mootori (etalon- ja tegeliku mootori) mõõdetud võimsusest maha lahutada WHTC korral mootori kogu pöörlemiskiiruste vahemikus ning WHSC korral katsetatavate pöörlemiskiiruste puhul.

6.3.3.   Katse ajaks eemaldatavad lisaseadmed/seadmed

Kui 7. liite kohaselt nõutavaid lisaseadmeid/seadmeid ei ole võimalik katsestendilt eemaldada, siis tuleb nende tarbitav võimsus kindlaks määrata ja mootori (etalon- ja tegeliku mootori) mõõdetud võimsusele liita WHTC korral mootori kogu pöörlemiskiiruste vahemikus ning WHSC korral katsetatavate pöörlemiskiiruste puhul. Kui see väärtus ületab 3 % maksimaalsest võimsusest katsekiirusel, teatatakse sellest tüübikinnitusasutusele.

6.3.4.   Lisaseadmete omatarbevõimsuse kindlaksmääramine

Lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus määratakse kindlaks ainult juhul, kui

| a) | 7. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/seadmed ei ole mootorile paigaldatud
  ja/või |
| --- | --- |

a)

7. liite kohaselt nõutavad lisaseadmed/seadmed ei ole mootorile paigaldatud

ja/või

| b) | mootorile on paigaldatud lisaseadmed/seadmed, mis ei ole 7. liite kohaselt nõutavad. |
| --- | --- |

b)

mootorile on paigaldatud lisaseadmed/seadmed, mis ei ole 7. liite kohaselt nõutavad.

Lisaseadmete omatarbevõimsuse väärtused ja lisaseadmete omatarbevõimsuse mõõtmis-/arvutusmeetodid edastab mootori tootja kõigi katsetsüklite mõõtmisalade kohta ning need kiidab heaks tüübikinnitusasutus.

6.3.5.   Mootori töötsükkel

Etalon- ja tegeliku töötsükli arvutused (vt punkte 7.4.8 ja 7.8.6) põhinevad vastavalt punktile 6.3.1 mootori võimsusel. Sel juhul võrduvad valemis 4 P
  f ja P
  r nulliga ja P võrdub P
  m.

Kui lisaseadmed/seadmed on paigaldatud vastavalt punktidele 6.3.2 ja/või 6.3.3, siis kasutatakse nende omatarbevõimsust hetkvõimsuse P
  m,i korrigeerimiseks tsüklis järgmiselt:

Formula (4)

kus:

| P
  m,i | mootori mõõdetud võimsus, kW |
| --- | --- |
| P
  f,i | paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW |
| P
  r,i | eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW |

P
  m,i

mootori mõõdetud võimsus, kW

P
  f,i

paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW

P
  r,i

eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav võimsus, kW

6.4.   Mootori õhusisselaskesüsteem

Kasutada tuleb mootori õhusisselaskesüsteemi või katselaborisüsteemi, mille õhu sisselaskepiirang on ± 300 Pa tootja määratletud suurimast väärtusest puhta õhupuhasti korral nominaalkiiruse ja täiskoormuse juures. Piirangule vastav staatiline diferentsiaalrõhk mõõdetakse tootja poolt määratud kohas.

6.5.   Mootori heitgaasisüsteem

Kasutada tuleb mootori heitgaasisüsteemi või katselaborisüsteemi, milles heitgaasi vasturõhk on vahemikus 80–100 % tootja poolt määratletud suurimast väärtusest nominaalkiiruse ja täiskoormuse juures. Kui maksimaalne piirang on 5 kPa või väiksem, siis peab seadepunkt erinema maksimaalväärtusest vähemalt 1 kPa võrra. Heitgaasisüsteem peab vastama heitgaasi proovivõtu nõuetele, mis on esitatud punktides 9.3.10 ja 9.3.11.

6.6.   Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga mootor

Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootori puhul peab väljalasketoru läbimõõt vastama vähemalt kasutuseloleva toru läbimõõdule või –vastavalt tootjapoolsele määratlusele – vähemalt toru neljakordsele läbimõõdule, mis asub järeltöötlusseadme jaoks ette nähtud laiendussektsiooni algusosa sisselaskeavast ülesvoolu. Väljalasketorustiku ääriku või turboülelaaduri väljalaskeava ja heitgaasi järeltöötlussüsteemi vaheline kaugus peab vastama sõiduki konfiguratsioonile või tootja spetsifikatsioonides ette nähtud kaugusele. Heitgaasi vasturõhu või piirangu suhtes kehtivad samad, eespool nimetatud kriteeriumid ning neid võib reguleerida ventiiliga. Muudetava piiranguga järeltöötlusseadmetes on heitgaaside maksimaalne piirang määratletud tootja poolt määratud järeltöötluse tingimustega (kahjutustamine/vanandamine ja regenereerimise/koormuse tase). Kui maksimaalne piirang on 5 kPa või väiksem, siis peab sättepunkt erinema maksimaalväärtusest vähemalt 1 kPa võrra. Katalüsaatorita katse ning mootori kaardistamise ajaks võib järeltöötlusseadme mahuti eemaldada ning asendada samaväärse inaktiivset katalüsaatorikandjat sisaldava mahutiga.

Katsetsüklis mõõdetud heitkogused peavad välitingimustes esineva heite suhtes olema representatiivsed. Heitgaasi järeltöötlussüsteemiga varustatud mootorite puhul, kus reaktiivi kasutamine on nõutav, peab tootja deklareerima kõikides katsetes kasutatud reaktiivi.

Mootorite puhul, mis on varustatud heitgaaside järeltöötlussüsteemidega, kus toimub pidev regenereerimine, ei ole eraldi katsemenetlus nõutav, kuid regenereerimisprotsessi olemus peab olema näidatud vastavalt punktile 6.6.1.

Mootorite puhul, mis on varustatud heitgaaside järeltöötlussüsteemidega, kus toimub perioodiline regenereerimine vastavalt punktis 6.6.2 kirjeldatule, tuleb heitkoguse mõõtmistulemusi korrigeerida selliselt, et võtta arvesse regeneratsioonisündmusi. Sellisel juhul sõltub keskmine heitkogus regeneratsioonisündmuse sagedusest, mida mõõdetakse selle järgi, kui suures osas katsetest regenereerimine toimub.

6.6.1.   Pidev regenereerimine

Pideval regenereerimisprotsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkoguseid stabiliseeritud järeltöötlussüsteemis, et heitenäitajad oleksid korratavad. Regenereerimisprotsess peab WHTC kuumkäivituskatse jooksul esinema vähemalt ühe korra ning tootja peab teatama, millistel normaaltingimustel regenereerimine toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi vasturõhk jne).

Regenereerimisprotsessi pideva toimumise tõendamiseks tuleb teostada vähemalt kolm WHTC kuumkäivituskatset. Selle näitamiseks soojendatakse mootorit vastavalt punktis 7.4.1 kirjeldatule, kütuseaurudel lastakse vastavalt punktis 7.6.3 kirjeldatule eralduda ja tehakse esimene WHTC kuumkäivituskatse. Järgmised kuumkäivituskatsed tehakse pärast kütuseaurude eraldumist punkti 7.6.3 kohaselt. Katsetuste ajal registreeritakse heitgaasi temperatuur ja rõhk (temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi vasturõhk jne).

Kui tootja teatatud tingimused ilmnevad katsete jooksul ning kolme (või enama) WHTC kuumkäivituskatse tulemused ei erine enam kui ± 25 protsenti või 0,005 g/kWh, olenevalt sellest, kumb on suurem, siis loetakse järeltöötlussüsteem pideva regenereerimisega tüüpi kuuluvaks ja katsetus vastab punkti 7.6 (WHTC) ja punkti 7.7 (WHSC) üldistele nõuetele.

Kui heitgaaside järeltöötlussüsteemil on turvarežiim, mis lülitub ümber perioodilise regenereerimise režiimile, siis kontrollitakse järeltöötlussüsteemi vastavalt punktile 6.6.2. Sel konkreetsel juhul võidakse kohaldatavaid heitkoguse piirnorme ületada ja kaalutud väärtusi ei arvutata.

6.6.2.   Perioodiline regenereerimine

Perioodilise regenereerimise protsessil põhineva heitgaasi järeltöötlussüsteemi puhul mõõdetakse heitkogust vähemalt kolmes WHTC kuumkäivituskatses, kusjuures üks katse teostatakse stabiliseeritud järeltöötlussüsteemiga regenereerimise ajal ja kaks väljaspool seda aega ning tulemused kaalutakse valemi 5 kohaselt.

Regenereerimisprotsess peab ühe WHTC kuumkäivituskatse ajal esinema vähemalt ühe korra. Mootor võib olla varustatud lülitiga, mis hoiab regenereerimisprotsessi ära või võimaldab seda, tingimusel et see operatsioon ei mõjuta mootori esialgset kalibreeringut.

Tootja teatab, milliste normaaltingimuste parameetrite juures regenereerimisprotsess toimub (tahmasisaldus, temperatuur, heitgaasi vasturõhk jne) ning kui kaua see kestab. Samuti teatab tootja regenereerimistsüklite arvu, esitades katsete arvu, mille korral regenereerimine toimub, võrdlusena regenereerimiseta läbiviidavate katsete arvule. Sageduse kindlaksmääramise täpne kord põhineb hea inseneritava kohaselt saadud andmetel ja see lepitakse kokku tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutusega.

Tootja valmistab ette järeltöötlussüsteemi, mida on koormatud eesmärgiga kutsuda esile regenereerimine WHTC katse ajal. Sellise katsetuse tegemiseks soojendatakse mootorit vastavalt punktis 7.4.1 kirjeldatule, kütuseaurudel lastakse vastavalt punktis 7.6.3 kirjeldatule eralduda ja tehakse esimene WHTC kuumkäivituskatse. Mootori soojendamise ajal ei tohi regenereerimist toimuda.

Keskmine eriheitkogus regenereerimisfaaside vahel määratakse mitme ligikaudu võrdse ajavahemiku tagant tehtud WHTC kuumkäivituskatse tulemuste aritmeetilisest keskmisest (g/kWh). Tuleb teha vähemalt üks WHTC kuumkäivituskatse vahetult enne ja üks WHTC kuumkäivituskatse vahetult pärast regenereerimise katsetust. Alternatiivina võib tootja esitada andmed, mis näitavad, et heitkogus püsib regeneratsioonifaaside vahel konstantsena (±25 % või 0,005 g/kWh). Sel juhul võib kasutada üksnes ühes WHTC kuumkäivituskatses eraldunud heitkoguseid.

Regenereerimise katse ajal registreeritakse kõik regenereerimise kindlaks tegemiseks vajalikud andmed (CO või NOx heitkogus, temperatuur enne ja pärast järeltöötlussüsteemi, heitgaasi vasturõhk jne).

Regenereerimise katse jooksul võib ületada kohaldatavaid heitkoguste piirnorme.

Katsemenetluse skeem on esitatud joonisel 2.

Image

WHTC kuumkäivituse kaalutud heitkogus arvutatakse järgmiselt:

Formula (5)

kus:

| n | regenereerimiseta toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv |
| --- | --- |
| nr | regenereerimisega toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse) |
| | keskmine eriheitkogus regenereerimise puudumisel, g/kWh |
| | keskmine eriheitkogus regenereerimise korral, g/kWh |

n

regenereerimiseta toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv

nr

regenereerimisega toimunud WHTC kuumkäivituskatsete arv (vähemalt üks katse)

Formula

keskmine eriheitkogus regenereerimise puudumisel, g/kWh

Formula

keskmine eriheitkogus regenereerimise korral, g/kWh

Formula kindlaks määramiseks on vajalikud järgmised eeldused:

| a) | kui regenereerimine toimub enam kui ühe WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis viiakse täielikud WHTC kuumkäivituskatsed läbi järjestikuliselt ja heitkoguste kindlaks määramist jätkatakse mootori kütuseaurusid eraldamata ja mootorit välja lülitamata seni, kuni regenereerimine on lõppenud, ja arvutatakse WHTC kuumkäivituskatsetes saadud tulemuste keskväärtus; |
| --- | --- |

a)

kui regenereerimine toimub enam kui ühe WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis viiakse täielikud WHTC kuumkäivituskatsed läbi järjestikuliselt ja heitkoguste kindlaks määramist jätkatakse mootori kütuseaurusid eraldamata ja mootorit välja lülitamata seni, kuni regenereerimine on lõppenud, ja arvutatakse WHTC kuumkäivituskatsetes saadud tulemuste keskväärtus;

| b) | kui regenereerimine lõpeb ükskõik millise WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis jätkatakse katset täies mahus. |
| --- | --- |

b)

kui regenereerimine lõpeb ükskõik millise WHTC kuumkäivituskatse ajal, siis jätkatakse katset täies mahus.

Kokkuleppel tüübikinnitusasutusega võib rakendada usaldusväärsel tehnilisel analüüsil põhinevaid regenereerimise kas korrutatavaid (c) või liidetavaid (d) korrektsioonitegureid.

| c) | Korrutatavad korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:

  (ülesvoolu) (6)

  (allavoolu) (6a) |
| --- | --- |

c)

Korrutatavad korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:

Formula (ülesvoolu) (6)

Formula (allavoolu) (6a)

| d) | Liidetavad korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:

  (ülesvoolu) (7)

  (allavoolu) (8) |
| --- | --- |

d)

Liidetavad korrektsioonitegurid arvutatakse järgmiselt:

Formula (ülesvoolu) (7)

Formula (allavoolu) (8)

Viitega punktis 8.6.3 esitatud eriheitkoguste arvutustele rakendatakse regenereerimise korrektsioonitegureid järgmiselt:

| e) | regenereerimiseta katses tuleb k
  r,u väärtus korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud eriheitkogusega e või sellele liita, |
| --- | --- |

e)

regenereerimiseta katses tuleb k
  r,u väärtus korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud eriheitkogusega e või sellele liita,

| f) | regenereerimisega katses tuleb k
  r,d väärtust korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud eriheitkogusega e või sellest lahutada. |
| --- | --- |

f)

regenereerimisega katses tuleb k
  r,d väärtust korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud eriheitkogusega e või sellest lahutada.

Tootja nõudel võib regenereerimise korrektsioonitegureid

| g) | laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele; |
| --- | --- |

g)

laiendada sama mootoritüüpkonna teistele liikmetele;

| h) | tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, mille on tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus eelnevalt heaks kiitnud, lähtudes tootja esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitkogused on võrreldavad. |
| --- | --- |

h)

tüübikinnitusasutuse nõusolekul laiendada teistele mootoritüüpkondadele, milles kasutatakse sama järeltöötlussüsteemi, mille on tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutus eelnevalt heaks kiitnud, lähtudes tootja esitatavatest andmetest, mis kinnitavad, et heitkogused on võrreldavad.

6.7.   Jahutussüsteem

Mootori jahutamiseks kasutatakse süsteemi, mis on piisava mahuga, et tagada mootori tootja poolt ette nähtud normaalsed töötemperatuurid.

6.8.   Määrdeõli

Tootja määrab kindlaks määrdeõli ja selleks peab olema müügilolev määrdeõli; katses kasutatava määrdeõli spetsifikaadid registreeritakse ja esitatakse koos katsetulemustega.

6.9.   Etalonkütuse spetsifikatsioon

Etalonkütus on määratletud käesoleva lisa 2. liites diiselmootorite jaoks ning 6. ja 7. liites maagaasil ja veeldatud naftagaasil töötavate mootorite jaoks.

Kütuse temperatuur peab vastama tootja soovitustele.

6.10.   Karterist eralduvad heitkogused

Karterist eralduvaid heitkoguseid ei tohi lasta vahetult keskkonda. Erandiks on turboülelaadurite, pumpade, ülelaadekompressoritega mootorid või õhu sisseimemiseks ette nähtud ülelaaduritega mootorid, mis võivad karterist eralduvaid heitkoguseid keskkonda lasta siis, kui need heitkogused lisatakse heitgaasidele (kas füüsiliselt või matemaatiliselt) kõikide heitkoguste katsete ajal. Seda erandit kasutavad tootjad peavad mootorid konstrueerima nii, et kõik karterist eralduvad heitkogused suunatakse heitkoguste kogumissüsteemi.

Käesoleva punkti tähenduses ei loeta vahetult keskkonda suunatavateks heitkogusteks selliseid karterist eralduvaid heitkoguseid, mis suunatakse kogu töötamise ajal heitgaasidesse heitgaaside järeltöötlusest ülesvoolu.

Lahtisest karterist eralduvad heitkogused suunatakse heitkoguste määramiseks väljalaskesüsteemi järgmiselt.

| a) | Torud peavad olema valmistatud sileda seinaga materjalist, mis juhib elektrit ega reageeri karterist pärinevate heitkogustega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik. |
| --- | --- |

a)

Torud peavad olema valmistatud sileda seinaga materjalist, mis juhib elektrit ega reageeri karterist pärinevate heitkogustega. Torud peavad olema nii lühikesed kui võimalik.

| b) | Laboris kasutatava karteri torustikus peab torupoognate arv olema minimaalne ning vältimatute torupoognate kõverusraadius peab olema maksimaalne. |
| --- | --- |

b)

Laboris kasutatava karteri torustikus peab torupoognate arv olema minimaalne ning vältimatute torupoognate kõverusraadius peab olema maksimaalne.

| c) | Laboris kasutatava karteri torustik peab olema köetav, õhukese seinaga või isoleeritud ja peab vastama mootori tootja spetsifikatsioonidele karteri vasturõhu kohta. |
| --- | --- |

c)

Laboris kasutatava karteri torustik peab olema köetav, õhukese seinaga või isoleeritud ja peab vastama mootori tootja spetsifikatsioonidele karteri vasturõhu kohta.

| d) | Karteri heitgaasitorustik ühendatakse allavoolu mis tahes järeltöötlussüsteemi lahjendamata heitgaasi torustikust, allavoolu mis tahes paigaldatud heitgaasipiirikust ja piisavalt ülesvoolu mis tahes proovivõtturist, et tagada enne proovi võtmist piisav segunemine mootori heitgaasidega. Karteri heitgaasitoru peab ulatuma väljalasketorustiku vabasse ruumi, et vältida piirkihist tingitud mõju ja soodustada segunemist. Karteri heitgaasitoru väljund võib olla lahjendamata heitgaaside voo suhtes suvalise suunaga. |
| --- | --- |

d)

Karteri heitgaasitorustik ühendatakse allavoolu mis tahes järeltöötlussüsteemi lahjendamata heitgaasi torustikust, allavoolu mis tahes paigaldatud heitgaasipiirikust ja piisavalt ülesvoolu mis tahes proovivõtturist, et tagada enne proovi võtmist piisav segunemine mootori heitgaasidega. Karteri heitgaasitoru peab ulatuma väljalasketorustiku vabasse ruumi, et vältida piirkihist tingitud mõju ja soodustada segunemist. Karteri heitgaasitoru väljund võib olla lahjendamata heitgaaside voo suhtes suvalise suunaga.

7.   KATSEMENETLUSED

7.1.   Heitkoguste määramise põhimõtted

Eriheitkoguste määramiseks peab mootor töötama punktides 7.2.1 ja 7.2.2 määratud katsetsüklite vältel. Eriheitkoguste määramine nõuab heitgaasides komponentide massi määramist ja mootori vastavat töötsüklit. Komponendid määratakse punktides 7.1.1 ja 7.1.2 kirjeldatud proovivõtumeetodite abil.

7.1.1.   Pidev proovivõtt

Pideva proovivõtu korral määratakse komponentide kontsentratsioon pidevalt alates lahjendamata heitgaasist kuni lahjendatud heitgaasini. See kontsentratsioon korrutatakse (lahjendamata või lahjendatud) heitgaaside pideva voolukiirusega heitkoguste määramise kohas, et määrata komponendi massivoolukiirus. Komponendi heitkogus liidetakse pidevalt kogu katsetsükli jooksul. See summa vastab eraldunud komponendi kogumassile.

7.1.2.   Perioodiline proovivõtt

Perioodilise proovivõtu korral võetakse lahjendamata või lahjendatud heitgaasidest pidevalt proove ja säilitatakse need hilisemaks määramiseks. Võetud proovi kogus peab olema võrdeline lahjendamata või lahjendatud heitgaasi voolukiirusega. Perioodilise proovivõtu näideteks on lahjendatud gaasiliste komponentide kogumine kotti ja tahkete osakeste kogumine filtrile. Perioodilise proovivõtu meetodil saadud kontsentratsioonid korrutatakse (lahjendamata või lahjendatud) heitgaaside kogumassi või massivoolukiirusega, mis vastab proovi võtmisele katsetsükli ajal. See korrutis vastab eraldunud komponendi kogumassile või massivoole. Tahkete osakeste kontsentratsiooni arvutamiseks jagatakse võrdeliselt eraldatud heitgaasist filtrile sadestunud tahked osakesed filtritud heitgaasi kogusega.

7.1.3.   Mõõtmismeetodid

Käesolevas lisas rakendatakse kaht funktsionaalselt samaväärset mõõtmismeetodit. Mõlemat meetodit võib kasutada nii WHTC kui ka WHSC katsetsüklis:

| a) | gaasilised komponendid kogutakse pidevalt lahjendamata heitgaasist ning tahked osakesed määratakse osavoolulahjendussüsteemi abil; |
| --- | --- |

a)

gaasilised komponendid kogutakse pidevalt lahjendamata heitgaasist ning tahked osakesed määratakse osavoolulahjendussüsteemi abil;

| b) | gaasilised komponendid ja tahked osakesed määratakse täisvoolulahjendussüsteemi (CVS-süsteemi) abil. |
| --- | --- |

b)

gaasilised komponendid ja tahked osakesed määratakse täisvoolulahjendussüsteemi (CVS-süsteemi) abil.

Lubatud on nende kahe põhimõtte (st gaasiliste komponentide mõõtmine lahjendamata heitgaasist ja tahkete osakeste mõõtmine täisvoolust) mis tahes kombinatsioon.

7.2.   Katsetsüklid

7.2.1.   Siirdekatsetsükkel WHTC

WHTC siirdekatsetsükkel on esitatud 1. liite loetelus kui iga sekundi järel vahelduvatest normaliseeritud kiirustest ja pöördemomentidest koosnev järjestus. Katse läbiviimiseks katsekambris tuleb normaliseeritud väärtused teisendada mootori kaardistamiskõvera alusel konkreetse testitava mootori tegelikeks väärtusteks. Seda teisendust nimetatakse denormaliseerimiseks ning selliselt kavandatud katsetsükkel on testitava mootori etalontsükkel. Tsükkel tehakse katsestendil läbi nende kontrollkiiruse ja -pöördemomendi väärtustega ning registreeritakse tegelikud kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse väärtused. Katse valideerimiseks tehakse pärast katse lõppu kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse etalonväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Pidurdamisest tingitud heitkoguste arvutamiseks arvutatakse tsükli tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse tsükli vältel. Tsükli valideerimiseks peab tsükli vältel tehtud töö olema etalontsükliga määratud piirides.

Gaasiliste saasteainete jaoks võib kasutada kas pidevat kogumist (lahjendamata või lahjendatud heitgaas) või perioodilist kogumist (lahjendatud heitgaas). Tahkete osakeste proovi lahjendatakse konditsioneeritud lahjendusainega (näiteks välisõhuga) ning osakesed kogutakse ühele sobivale filtrile. WHTC katse skeem on esitatud joonisel 3.

Image

7.2.2.   Künnisega statsionaarse katse tsükkel WHSC

Künnisega statsionaarse katse tsükkel WHSC koosneb reast normaliseeritud kiiruse ja koormusega faasidest, mis teisendatakse iga katsetatava mootori jaoks etalonväärtuseks mootori kaardistamiskõvera alusel. Mootor töötab iga faasi puhul ettenähtud aja, seejuures muudetakse mootori pöörlemiskiirust ja koormust lineaarselt 20 ± 1 sekundi jooksul. Katse valideerimiseks tehakse pärast katse lõppu kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse etalonväärtuste ja tegelike väärtuste regressioonanalüüs.

Katsetsükli ajal määratakse kõikide gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid, heitgaasivoog ja efektiivvõimsus. Gaasilisi saasteaineid võib registreerida pidevalt või koguda kogumiskotti. Tahkete osakeste proovi lahjendatakse konditsioneeritud lahjendusainega (näiteks välisõhuga). Kogu katsemenetluse jooksul võetakse üks proov, mis kogutakse ühele sobivale filtrile.

Pidurdamisest tingitud heitkoguste arvutamiseks arvutatakse tsükli tegelik töö, integreerides mootori tegeliku võimsuse tsükli vältel.

WHSC on näidatud tabelis 1. Kõikide faaside, välja arvatud 1. faas, käivitamine on määratud eelmise faasi künnisega.

Tabel 1

WHSC katsetsükkel

| Faas | Normaliseeritud kiirus
  (protsent) | Normaliseeritud pöördemoment
  (protsent) | Faasi kestus (s)
  koos 20 s künnisega |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 0 | 210 |
| 2 | 55 | 100 | 50 |
| 3 | 55 | 25 | 250 |
| 4 | 55 | 70 | 75 |
| 5 | 35 | 100 | 50 |
| 6 | 25 | 25 | 200 |
| 7 | 45 | 70 | 75 |
| 8 | 45 | 25 | 150 |
| 9 | 55 | 50 | 125 |
| 10 | 75 | 100 | 50 |
| 11 | 35 | 50 | 200 |
| 12 | 35 | 25 | 250 |
| 13 | 0 | 0 | 210 |
| Summa | 1 895 |

Faas

Normaliseeritud kiirus

(protsent)

Normaliseeritud pöördemoment

(protsent)

Faasi kestus (s)

koos 20 s künnisega

1

0

0

210

2

55

100

50

3

55

25

250

4

55

70

75

5

35

100

50

6

25

25

200

7

45

70

75

8

45

25

150

9

55

50

125

10

75

100

50

11

35

50

200

12

35

25

250

13

0

0

210

Summa

1 895

7.3.   Üldine katsetsükkel

Järgmine diagramm toob välja üldised juhised, mida tuleb katsetamise ajal järgida. Iga astme üksikasju on kirjeldatud vastavates punktides. Vajaduse korral on juhistest kõrvalekaldumine lubatud, kuid vastavate punktide erinõuded on kohustuslikud.

WHTC puhul koosneb katsemenetlus külmkäivituskatsest, millele järgneb mootori loomulik või sundjahutus, kütuseaurude eraldumisperiood ja kuumkäivituskatse.

WHSC puhul koosneb katsemenetlus kuumkäivituskatsest, millele järgneb mootori eelkonditsioneerimine WHSC 9. faasi tasemel.

Image

7.4.   Mootori kaardistamine ja etalontsükkel

Katsele eelnevad mootori parameetrite määramine, mootori talitluse kontrollimised ja süsteemi kalibreerimised tuleb teostada enne mootori kaardistamist vastavalt punktis 7.3 esitatud üldisele katsejärjestusele.

WHTC ja WHSC etalontsükli saamiseks tuleb mootor kaardistada töötamisel täiskoormusega, et määrata kiiruse ja maksimaalse pöördemomendi ning kiiruse ja maksimaalse võimsuse vahelisele seosele vastavad kõverad. Kaardistamiskõverat kasutatakse mootori kiiruse (punkt 7.4.6) ja mootori pöördemomendi (punkt 7.4.7) denormaliseerimiseks.

7.4.1.   Mootori soojendamine

Mootor soojendatakse kas tingimustes, mis vastavad võimsuse vahemikule 75–100 % maksimaalsest võimsusest, või tootja soovituse ja hea inseneritava kohaselt. Soojendusperioodi lõpul peab mootor töötama vähemalt 2 minutit, et jahutusvedeliku ja määrdeõli temperatuur stabiliseeruks väärtustel, mis võivad keskväärtustest erineda ± 2 % või seni, kuni mootori termostaat hakkab mootori temperatuuri reguleerima.

7.4.2.   Kaardistamiskiiruse vahemiku määramine

Minimaalne ja maksimaalne kaardistamiskiirus määratakse järgmiselt:

| Minimaalne kaardistamiskiirus | = | kiirus tühikäigul |
| --- | --- | --- |
| Maksimaalne kaardistamiskiirus | = | nhi
  × 1,02 või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem. |

Minimaalne kaardistamiskiirus

=

kiirus tühikäigul

Maksimaalne kaardistamiskiirus

=

nhi
  × 1,02 või kiirus, mille puhul pöördemoment täiskoormusel langeb nullini, olenevalt sellest, kumb kiirus on väiksem.

7.4.3.   Mootori kaardistuskõver

Pärast mootori stabiliseerimist punkti 7.4.1 kohaselt kaardistatakse mootor järgmise menetluse kohaselt:

| a) | mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel; |
| --- | --- |

a)

mootorit ei koormata ja sellel lastakse töötada tühikäigu pöörlemiskiirusel;

| b) | mootoril lastakse töötada käitaja maksimaalse nõude kohaselt minimaalsel kaardistamiskiirusel; |
| --- | --- |

b)

mootoril lastakse töötada käitaja maksimaalse nõude kohaselt minimaalsel kaardistamiskiirusel;

| c) | mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min–1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni või konstantse kiirusega, nii et üleminekuks minimaalselt kaardistamiskiiruselt maksimaalsele kulub 4–6 minutit. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis. |
| --- | --- |

c)

mootori pöörlemiskiirust suurendatakse keskmiselt 8 ± 1 min–1 sekundis alates minimaalsest kaardistamiskiirusest kuni maksimaalseni või konstantse kiirusega, nii et üleminekuks minimaalselt kaardistamiskiiruselt maksimaalsele kulub 4–6 minutit. Mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi väärtused registreeritakse sagedusega vähemalt üks mõõtepunkt sekundis.

Kui negatiivse pöördemomendi määramiseks on valitud punktis 7.4.7 esitatud variant b, võib kaardistamiskõverat jätkata kohe käitaja minimaalse nõude kohaselt alates maksimaalsest kaardistamiskiirusest kuni minimaalseni.

7.4.4.   Alternatiivne kaardistamine

Kui tootja arvab, et teatava mootori puhul ei ole eespool kirjeldatud kaardistusmeetod usaldusväärne või representatiivne, võib kasutada alternatiivset kaardistusmeetodit. Alternatiivne meetod peab vastama ettenähtud kaardistamismenetluse eesmärgile, mis seisneb kõikide katsetsüklites rakendatud mootori pöörlemiskiiruste puhul suurima võimaliku pöördemomendi määramises. Kõrvalekalded käesolevas punktis käsitletud kaardistamismeetodist ohutuse või representatiivsuse tagamiseks ning nende kõrvalekallete põhjendused peavad olema tüübikinnitusasutuse poolt kinnitatud. Reguleeritud või turboülelaaduriga mootori puhul ei tohi ühelgi juhul kasutada mootori pöörlemiskiiruse pidevat vähendamist.

7.4.5.   Korduskatsed

Mootorit ei ole vaja enne iga katsetsüklit kaardistada. Mootor tuleb enne katsetsüklit uuesti kaardistada juhul, kui

| a) | viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või |
| --- | --- |

a)

viimasest kaardistamisest on asjatundjate hinnangul möödunud liiga palju aega või

| b) | mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd. |
| --- | --- |

b)

mootorit on mehaaniliselt muudetud või uuesti kalibreeritud ning see võib mõjutada mootori tööd.

7.4.6.   Mootori pöörlemiskiiruste tegelikeks väärtusteks ümberarvutamine

Etalontsüklite saamiseks tuleb 1. liites (WHTC) ja tabelis 1 (WHSC) esitatud normaliseeritud kiirused ümber arvutada tegelikeks väärtusteks järgmise valemi alusel:

Formula (9)

n
  pref määramiseks tuleb arvutada mootori punkti 7.4.3 kohase kaardistuskõvera alusel integraal üleminekule n
  idle kuni n
  95h vastavast maksimaalsest pöördemomendist.

Mootori pöörlemiskiirused joonistel 4 ja 5 on määratletud järgmiselt:

| n
  lo | mootori väikseim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest |
| --- | --- |
| n
  pref | mootori pöörlemiskiirus, mille korral maksimaalse kaardistatud pöördemomendi integraal on 51 % integraali väärtustest vahemikus n
  idle kuni n
  95h |
| n
  hi | mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest |
| n
  idle | tühikäigu pöörlemiskiirus |
| n
  95h | mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 95 % maksimaalsest võimsusest |

n
  lo

mootori väikseim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 55 % maksimaalsest võimsusest

n
  pref

mootori pöörlemiskiirus, mille korral maksimaalse kaardistatud pöördemomendi integraal on 51 % integraali väärtustest vahemikus n
  idle kuni n
  95h

n
  hi

mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 70 % maksimaalsest võimsusest

n
  idle

tühikäigu pöörlemiskiirus

n
  95h

mootori suurim pöörlemiskiirus, mille puhul võimsus on 95 % maksimaalsest võimsusest

Mootorite (peamiselt ottomootorite), mille puhul on pöörlemiskiiruse regulaatori tunnuskõver suure kaldega ja kütuse piirang ei võimalda mootori pöörlemiskiirust muuta kuni n
  hi või n
  95h väärtuseni, kasutatakse järgmisi meetmeid:

| n
  hi | valemis 9 asendatakse n
  Pmax × 1,02 |
| --- | --- |
| n
  95h | asendatakse n
  Pmax × 1,02 |

n
  hi

valemis 9 asendatakse n
  Pmax × 1,02

n
  95h

asendatakse n
  Pmax × 1,02

Image

Image

7.4.7.   Mootori pöördemomendi tegelikeks väärtusteks ümberarvutamine

1. liites (WHTC) ja tabelis 1 (WHSC) esitatud mootori dünamomeetrilised andmed pöördemomendi väärtuste kohta on normaliseeritud maksimaalse pöördemomendi suhtes vastaval kiirusel. Etalontsüklite saamiseks tuleb kõikide kontrollkiiruste korral punkti 7.4.6 kohaselt leitud pöördemomendi väärtused ümber arvutada punkti 7.4.3 kohaselt määratud kaardistamiskõvera alusel tegelikeks väärtusteks järgmiselt:

Formula (10)

kus:

| M
  norm,i | on normaliseeritud pöördemomendi väärtus protsentides |
| --- | --- |
| M
  max,i | on maksimaalne pöördemoment kaardistuskõveral, Nm |
| M
  f,i | on paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment, Nm |
| M
  r,i | on eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment, Nm |

M
  norm,i

on normaliseeritud pöördemomendi väärtus protsentides

M
  max,i

on maksimaalne pöördemoment kaardistuskõveral, Nm

M
  f,i

on paigaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment, Nm

M
  r,i

on eemaldatavate lisaseadmete/seadmete tarbitav pöördemoment, Nm

Kui lisaseadmed/seadmed on paigaldatud punkti 6.3.1 ja 7. liite kohaselt, siis on M
  f ja M
  r väärtuseks null.

Etalontsükli saamiseks tuleb käituspunktide (1. liites m) negatiivsed pöördemomendi väärtused ümber arvutada tegelikeks väärtusteks, mis määratakse kindlaks ühel järgmistest viisidest:

| a) | negatiivse 40 % arvutamine vastava pöörete arvu juures esinevast positiivsest pöördemomendist; |
| --- | --- |

a)

negatiivse 40 % arvutamine vastava pöörete arvu juures esinevast positiivsest pöördemomendist;

| b) | mootori käitamiseks maksimaalselt kaardistamiskiiruselt minimaalsele üleminekuks vajaliku negatiivse pöördemomendi kaardistamine, |
| --- | --- |

b)

mootori käitamiseks maksimaalselt kaardistamiskiiruselt minimaalsele üleminekuks vajaliku negatiivse pöördemomendi kaardistamine,

| c) | sellise negatiivse pöördemomendi määramine, mida on vaja mootori käitamiseks tühikäigul ja n
  hi väärtusel ning kõnealuste punktide vaheliseks lineaarseks interpoleerimiseks. |
| --- | --- |

c)

sellise negatiivse pöördemomendi määramine, mida on vaja mootori käitamiseks tühikäigul ja n
  hi väärtusel ning kõnealuste punktide vaheliseks lineaarseks interpoleerimiseks.

7.4.8.   Etalontsükli töö arvutamine

Etalontsükli töö määratakse katsetsüklis nii, et mootori võimsuse hetkeväärtused arvutatakse sünkroonselt kontrollkiiruste ja -pöördemomentide väärtusest vastavalt punktides 7.4.6 ja 7.4.7 esitatud määratlustele. Etalontsükli töö W
  ref (kWh) saamiseks integreeritakse mootori võimsuse hetkeväärtused üle kogu katsetsüklile vastava aja. Kui lisaseadmed ei ole paigaldatud punkti 6.3.1 nõuete kohaselt, tuleb võimsuse hetkeväärtusi korrigeerida punktis 6.3.5 esitatud valemi (4) abil.

Sama meetodit kasutatakse nii mootori etalon- kui ka tegeliku võimsuse integreerimisel. Väärtuste kindlaksmääramisel etalontsükli naaberväärtuste ja mõõdetud naaberväärtuste vahelistes punktides kasutatakse lineaarset interpoleerimist. Tsükli tegeliku töö integreerimisel nullistatakse kõik negatiivsed pöördemomendi väärtused ja võetakse need arvesse. Kui integreerimissagedus on väiksem kui 5 Hz ning juhul, kui pöördemomendi positiivne väärtus muutub teatava ajavahemiku jooksul negatiivseks või negatiivne väärtus positiivseks, siis arvutatakse negatiivne osa ja see nullistatakse. Positiivne osa lisatakse integreeritud väärtusele.

7.5.   Katse-eelsed menetlused

7.5.1.   Mõõteseadmete paigaldamine

Mõõteseadmed ja proovivõtturid paigaldatakse nõuetekohaselt. Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, ühendatakse sellega väljalasketoru.

7.5.2.   Proovide kogumiseks ette nähtud mõõteseadmete ettevalmistamine

Enne heitkoguste proovide kogumist tuleb teha järgmist:

| a) | lekete olemasolu tuleb kontrollida punkti 9.3.4 kohaselt 8 tundi enne heitkoguste proovide kogumist; |
| --- | --- |

a)

lekete olemasolu tuleb kontrollida punkti 9.3.4 kohaselt 8 tundi enne heitkoguste proovide kogumist;

| b) | proovide perioodiliseks kogumiseks tuleb ühendada puhtad kogumisvahendid, näiteks vakumeeritud kotid; |
| --- | --- |

b)

proovide perioodiliseks kogumiseks tuleb ühendada puhtad kogumisvahendid, näiteks vakumeeritud kotid;

| c) | kõik mõõteriistad tuleb sisse lülitada vastavalt mõõteriista tootja juhistele ning hea inseneritava kohaselt; |
| --- | --- |

c)

kõik mõõteriistad tuleb sisse lülitada vastavalt mõõteriista tootja juhistele ning hea inseneritava kohaselt;

| d) | lahjendussüsteemid, proovivõtupumbad, jahutusventilaatorid ja andmekogumissüsteemid tuleb sisse lülitada; |
| --- | --- |

d)

lahjendussüsteemid, proovivõtupumbad, jahutusventilaatorid ja andmekogumissüsteemid tuleb sisse lülitada;

| e) | voolukiirus proovivõtmisel tuleb reguleerida soovitud väärtuseni, soovi korral kasutada möödavoolutoru; |
| --- | --- |

e)

voolukiirus proovivõtmisel tuleb reguleerida soovitud väärtuseni, soovi korral kasutada möödavoolutoru;

| f) | proovivõtusüsteemi soojusvahetid tuleb eelnevalt soojendada või jahutada temperatuurini, mis jääb katseks vajalikku töötemperatuuride vahemikku; |
| --- | --- |

f)

proovivõtusüsteemi soojusvahetid tuleb eelnevalt soojendada või jahutada temperatuurini, mis jääb katseks vajalikku töötemperatuuride vahemikku;

| g) | soojendatud või jahutatud elementide, näiteks proovivõtutorud, filtrid, jahutid ja pumbad, temperatuur peab olema töötemperatuuril stabiilne; |
| --- | --- |

g)

soojendatud või jahutatud elementide, näiteks proovivõtutorud, filtrid, jahutid ja pumbad, temperatuur peab olema töötemperatuuril stabiilne;

| h) | heitgaasi lahjendussüsteem tuleb voo saamiseks vähemalt 10 minutit enne katse tegemist sisse lülitada; |
| --- | --- |

h)

heitgaasi lahjendussüsteem tuleb voo saamiseks vähemalt 10 minutit enne katse tegemist sisse lülitada;

| i) | kõik elektroonilised integraatorid tuleb enne mis tahes katsefaasi alustamist nullistada või uuesti nullistada. |
| --- | --- |

i)

kõik elektroonilised integraatorid tuleb enne mis tahes katsefaasi alustamist nullistada või uuesti nullistada.

7.5.3.   Gaasianalüsaatorite kontrollimine

Valida tuleb gaasianalüsaatori mõõtepiirkond. Lubatud on kasutada piirkonna automaatse või käsitsi ümberlülitusega heitgaasianalüsaatoreid. Katsetsükli ajal ei ole heitgaasianalüsaatori mõõtepiirkonna ümberlülitamine lubatud. Samuti ei ole katsetsükli ajal lubatud ümber lülitada ka analüsaatori operatsioonivõimendi(te) võimendusastet.

Kõikide analüsaatorite korral määratakse null- ja intervallreaktsioon punktis 9.3.3 esitatud spetsifikatsioonidele vastavate rahvusvaheliselt jälgitavate gaaside abil. FID-analüsaatorite mõõteintervall määratakse süsinikekvivalendi 1 alusel (C1).

7.5.4.   Tahkete osakeste proovivõtufiltri ettevalmistamine

Vähemalt tund enne katset asetatakse iga filter tolmu eest kaitstud ja õhuvahetust võimaldavasse Petri tassi ning pannakse kaalukambrisse stabiliseeruma. Stabiliseerumisperioodi lõpus kaalutakse iga filter ning registreeritakse omakaal. Seejärel hoitakse filtrit suletud Petri tassis või tihendiga filtripesas kuni katses kasutamiseni. Filtrit kasutatakse kaheksa tunni jooksul pärast kaalukambrist väljavõtmist.

7.5.5.   Lahjendussüsteemi reguleerimine

Täisvoolulahjendussüsteemi kogu lahjendatud heitgaasivoog või osavoolulahjendussüsteemi läbiv lahjendatud heitgaasivoog tuleb reguleerida nii, et süsteemi ei kondenseeruks vett ning filtri pinna temperatuur oleks 315–325 K (42–52 °C).

7.5.6.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi käivitamine

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem käivitatakse ja see töötab möödavoolu põhimõttel. Lahjendusõhu tahkete osakeste foonisisalduse saab kindlaks määrata lahjendusõhust proovi võtmise teel enne heitgaasi sisenemist lahjendustunnelisse. Selle mõõtmise võib teha kas enne või pärast katset. Kui nimetatud mõõtmine tehakse tsükli alguses ja lõpus, võib arvutada keskväärtuse. Kui fooni mõõtmiseks kasutatakse teist proovivõtusüsteemi, tuleb see mõõtmine teha katsega samal ajal.

7.6.   WHTC tsükli läbiviimine

7.6.1.   Mootori jahutamine

Võib kasutada loomulikku jahtumist või sundjahutamist. Sundjahutamise korral tuleb lähtuda heast inseneritavast, et koostada mootorile jahutusõhku suunavaid süsteeme, jahutusõli läbi mootori määrdesüsteemi suunavaid süsteeme, eemaldada soojus jahutusvedelikust mootori jahutussüsteemi kaudu ning eemaldada soojus heitgaasi järeltöötlussüsteemist. Järeltöötlussüsteemi sundjahutuse korral ei tohi jahutusõhku kasutada enne, kui järeltöötlussüsteemi temperatuur on langenud alla katalüsaatori aktiveerimistemperatuuri. Keelatud on kasutada sellist jahutust, mis ei anna tulemuseks representatiivseid heitkoguseid.

7.6.2.   Külmkäivituskatse

Külmkäivituskatset alustatakse siis, kui mootori määrdeõli, jahutusvedeliku ja järeltöötlussüsteemi temperatuurid on vahemikus 293–303 K (20–30 °C). Mootori käivitamiseks kasutatakse ühte järgmistest meetoditest:

| a) | mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis antud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitusmootorit ja piisavalt laetud akut või sobivat toiteallikat, või |
| --- | --- |

a)

mootor käivitatakse vastavalt kasutusjuhendis antud soovitustele, kasutades seeriatoodangu käivitusmootorit ja piisavalt laetud akut või sobivat toiteallikat, või

| b) | mootor käivitatakse dünamomeetri abil. Mootor tuleb käivitada kiirusel, mis ei erine selle tavapärasest tegelikust käivitamiskiirusest rohkem kui ± 25 %. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, käivitamine lõpetatakse ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on nimetatud tavapärasest pikemat käivitusaega. |
| --- | --- |

b)

mootor käivitatakse dünamomeetri abil. Mootor tuleb käivitada kiirusel, mis ei erine selle tavapärasest tegelikust käivitamiskiirusest rohkem kui ± 25 %. Käivitamine lõpetatakse 1 sekundi jooksul pärast mootori käivitumist. Kui mootor ei käivitu 15 sekundi jooksul, käivitamine lõpetatakse ning tehakse kindlaks käivitumise nurjumise põhjus, välja arvatud juhul, kui kasutusjuhendis või hooldus- ja remondijuhendis on nimetatud tavapärasest pikemat käivitusaega.

7.6.3.   Kütuseaurude eraldumise periood

Vahetult pärast külmkäivituskatse lõppu lastakse kütuseaurudel eralduda 10 ± 1 minuti jooksul, et valmistada mootor ette kuumkäivituskatseks.

7.6.4.   Kuumkäivituskatse

Mootor käivitatakse pärast punktis 7.6.3 määratletud kütuseaurude eraldumisperioodi lõppu, kasutades punktis 7.6.2 kirjeldatud käivitusmeetodeid.

7.6.5.   Katse käik

Nii külm- kui ka kuumkäivituskatse algab mootori käivitamisega. Pärast mootori töölehakkamist alustatakse tsükli juhtimist nii, et mootori töö vastab tsükli esimesele seadepunktile.

WHTC katse sooritatakse vastavalt punktis 7.4 esitatud etalontsüklile. Mootori pöörlemissageduse ja pöördemomendi seadepunktid antakse 5 Hz (soovitatavalt 10 Hz) või suurema sagedusega. Seadepunktid arvutatakse võrdlustsükli 1 Hz sagedusega seadepunktide vahel lineaarse interpolatsiooni teel. Mootori tegeliku pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi andmed registreeritakse vähemalt kord sekundis kogu katsetsükli kestel (1 Hz) ning signaale võib elektrooniliselt filtrida.

7.6.6.   Heitkoguste kohta andmete kogumine

Katseseeria käivitamisel lülitatakse sisse mõõteseadmed, et samal ajal alustada

| a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi; |
| --- | --- |

a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi;

| b) | lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist; |
| --- | --- |

b)

lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist;

| c) | lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

c)

lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| d) | heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui analüüsitakse või kasutatakse lahjendamata heitgaasi; |
| --- | --- |

d)

heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui analüüsitakse või kasutatakse lahjendamata heitgaasi;

| e) | dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamist. |
| --- | --- |

e)

dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamist.

Kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi mõõtmist, mõõdetakse pidevalt saasteaine kontsentratsioone ((NM)HC, CO ja NOx) ja heitgaasi massivoolukiirust ning salvestatakse need andmed arvutisüsteemis sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõik muud andmed võib salvestada vähemalt 1 Hz sagedusega. Analooganalüsaatorite korral salvestatakse reageering ning kalibreerimisandmeid võib andmete töötlemise ajal rakendada kas sidus- või vallastalitluses.

Täisvoolulahjendussüsteemi kasutamisel mõõdetakse HC ja NOx heitkoguseid lahjendustunnelis pidevalt vähemalt 2 Hz sagedusega. Keskmiste kontsentratsioonide määramine toimub analüsaatori signaalide integreerimise teel katsetsükli kestel. Süsteemi reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 20 sekundit ning seda kohandatakse vajaduse korral CVS voo kõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO, CO2 ja NMHC sisaldust võib määrata pidevmõõtmise signaalide integreerimise või tsükli ajal proovivõtukotti kogunenud heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusaines määratakse enne punkti, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse kas integreerimise teel või proovi kogumisega kogumiskotti. Kõik muud vajalikud mõõdetavad andmed salvestatakse vähemalt kord sekundis (1 Hz).

7.6.7.   Tahkete osakeste proovi võtmine

Katseseeria alguses lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolult ümber tahkete osakeste kogumisele.

Kui kasutatakse osavoolulahjendussüsteemi, tuleb proovivõtupumpa (pumpasid) juhtida selliselt, et voolukiirus läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsiks võrdeline punkti 9.4.6.1 kohaselt kindlaks määratud heitgaasi massivoolukiirusega.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, reguleeritakse proovivõtupump (pumbad) nii, et tahkete osakeste proovivõtturit või ülekandetoru läbiva voolu kiirus püsiks ettenähtud voolukiiruse juures täpsusega ±2,5 %. Kui kasutatakse voo kompenseerimist (uuritava gaasivoo proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitoru voo ja tahkete osakeste voo suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ±2,5 % (välja arvatud proovivõtu esimese kümne sekundi jooksul). Salvestada tuleb keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi(te) või vooluhulga mõõteseadmete sisendite juures. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure koguse tõttu ei õnnestu ettenähtud voolukiirust täpsusega ±2,5 % kogu tsükli kestel säilitada, loetakse katse kehtetuks. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat voolukiirust.

7.6.8.   Mootori seiskumine ja seadmerike

Kui mootor külmkäivituskatse ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Mootor tuleb eelkonditsioneerida ja uuesti käivitada vastavalt punktis 7.6.2 esitatud nõuetele ning katset tuleb korrata.

Kui mootor kuumkäivituskatse ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Kütuseaurudel tuleb lasta mootorist eralduda vastavalt punktile 7.6.3 ning kuumkäivituskatset tuleb korrata. Külmkäivituskatset ei ole vaja sellisel juhul korrata.

Kui katsetsükli ajal tekib mõne vajaliku katseseadme rike, siis on katse kehtetu ning seda tuleb korrata eespool esitatud korras.

7.7.   WHSC tsükli läbiviimine

7.7.1.   Lahjendussüsteemi ja mootori eelkonditsioneerimine

Lahjendussüsteem ja mootor tuleb käivitada ja lasta soojeneda punkti 7.4.1 kohaselt. Pärast soojenemist tuleb mootor ja proovivõtusüsteem eelkonditsioneerida mootori töötamisel 9. faasile vastavas režiimis (vt punkti 7.2.2, tabel 1) vähemalt 10 minutit, samal ajal peab töötama ka lahjendussüsteem. Võib koguda kübemeheite fooni proovi. Selleks kasutatavaid proovivõtufiltreid ei ole vaja stabiliseerida ega kaaluda ning need võib minema visata. Voolukiiruse seadistus peab olema ligilähedane katses kasutavale voolukiirusele. Pärast eelkonditsioneerimist lülitatakse mootor välja.

7.7.2.   Mootori käivitamine

5 ± Mootor käivitatakse üks minut pärast punktis 7.7.1 kirjeldatud 9. faasis toimunud eelkonditsioneerimise lõppu nii, nagu tootja on kasutusjuhendis soovitanud, kasutades vastavalt punktile 7.6.2 kas seeriatoodangu käivitusmootorit või dünamomeetrit.

7.7.3.   Katse käik

Katset alustatakse pärast mootori käivitamist ühe minuti jooksul pärast seda, kui mootori töö vastab tsükli esimesele faasile (tühikäik).

WHSC katse sooritatakse vastavalt punkti 7.2.2 tabelis 1 esitatud katsefaaside järjestusele.

7.7.4.   Heitkoguste kohta andmete kogumine

Katseseeria käivitamisel lülitatakse sisse mõõteseadmed, et samaaegselt alustada

| a) | lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolu lahjendussüsteemi; |
| --- | --- |

a)

lahjendusõhu kogumist või analüüsimist, kui kasutatakse täisvoolu lahjendussüsteemi;

| b) | lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist; |
| --- | --- |

b)

lahjendamata või lahjendatud heitgaasi kogumist või analüüsimist, sõltuvalt kasutatavast meetodist;

| c) | lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist; |
| --- | --- |

c)

lahjendatud heitgaasi koguse ning nõutavate temperatuuride ja rõhkude mõõtmist;

| d) | heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui analüüsitakse või kasutatakse lahjendamata heitgaasi; |
| --- | --- |

d)

heitgaasi massivoolukiiruse registreerimist, kui analüüsitakse või kasutatakse lahjendamata heitgaasi;

| e) | dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamist. |
| --- | --- |

e)

dünamomeetri pöörlemissageduse ja pöördemomendi tagasisideandmete salvestamist.

Kui kasutatakse lahjendamata heitgaasi mõõtmist, mõõdetakse pidevalt saasteaine kontsentratsioone ((NM)HC, CO ja NOx) ja heitgaasi massivoolukiirust ning salvestatakse need andmed arvutisüsteemis sagedusega vähemalt 2 Hz. Kõik muud andmed võib salvestada vähemalt 1 Hz sagedusega. Analooganalüsaatorite korral salvestatakse reageering ning kalibreerimisandmeid võib andmete töötlemise ajal rakendada kas sidus- või vallastalitluses.

Täisvoolulahjendussüsteemi kasutamisel mõõdetakse pidevalt HC ja NOx heitkoguseid lahjendustunnelis vähemalt 2 Hz sagedusega. Keskmiste kontsentratsioonide määramine toimub analüsaatori signaalide integreerimise teel katsetsükli kestel. Süsteemi reageerimisaeg ei tohi olla pikem kui 20 sekundit ning seda kohandatakse vajaduse korral CVS voo kõikumistega ja proovivõtuaja/katsetsükli nihetega. CO, CO2 ja NMHC sisaldust võib määrata pidevmõõtmise signaalide integreerimise või tsükli ajal proovivõtukotti kogunenud heitgaasi kontsentratsioonide analüüsimise teel. Gaasiliste saasteainete kontsentratsioonid lahjendusaines määratakse enne punkti, kus heitgaas siseneb lahjendustunnelisse kas integreerimise teel või proovi kogumisega kogumiskotti. Kõik muud vajalikud mõõdetavad andmed salvestatakse vähemalt kord sekundis (1 Hz).

7.7.5.   Tahkete osakeste proovi võtmine

Katseseeria alguses lülitatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteem möödavoolult ümber tahkete osakeste kogumisele. Kui kasutatakse osavoolulahjendussüsteemi, tuleb proovivõtupumpa (pumpasid) juhtida selliselt, et voolukiirus läbi tahkete osakeste proovivõtturi või ülekandetoru püsiks võrdeline punkti 9.4.6.1 kohaselt määratud heitgaasi massivoolukiirusega.

Kui kasutatakse täisvoolulahjendussüsteemi, reguleeritakse proovivõtupump (pumbad) nii, et tahkete osakeste proovivõtturit või ülekandetoru läbiva voolu kiirus püsiks ettenähtud voolukiiruse juures täpsusega ±2,5 %. Kui kasutatakse voo kompenseerimist (uuritava gaasivoo proportsionaalset reguleerimist), tuleb näidata, et põhitoru voo ja tahkete osakeste voo suhe ei erine ettenähtud väärtusest üle ±2,5 % (välja arvatud proovivõtu esimese kümne sekundi jooksul). Salvestada tuleb keskmine temperatuur ja rõhk gaasimõõturi(te) või vooluhulga mõõteseadmete sisendite juures. Kui filtrile kogunevate tahkete osakeste suure koguse tõttu ei õnnestu ettenähtud voolukiirust täpsusega ±2,5 % kogu tsükli kestel säilitada, loetakse katse kehtetuks. Katse tehakse uuesti, kasutades väiksemat voolukiirust.

7.7.6.   Mootori seiskumine ja seadmerike

Kui mootor tsükli ajal seiskub, loetakse katse kehtetuks. Mootor tuleb eelkonditsioneerida vastavalt punktile 7.7.1, uuesti käivitada vastavalt punktile 7.7.2 ning katset tuleb korrata.

Kui katsetsükli ajal tekib mõne vajaliku katseseadme rike, siis on katse kehtetu ning seda tuleb korrata eespool esitatud korras.

7.8.   Katsejärgsed menetlused

7.8.1.   Toimingud pärast katset

Pärast katse lõppemist lõpetatakse heitgaasi massivoolukiiruse ja lahjendatud heitgaasi mahu mõõtmine ja gaasivool kogumiskottidesse ning lülitatakse välja tahkete osakeste proovivõtupump. Integreeriva analüsaatorite süsteemi korral jätkub proovivõtt süsteemi reageerimisaja lõppemiseni.

7.8.2.   Proportsionaalse proovivõtu kontrollimine

Kõikide proportsionaalsete perioodiliste proovivõttude, näiteks kogumiskotiproovi või tahkete osakeste proovi puhul tuleb kontrollida, kas proportsionaalne proovivõtt toimus punktide 7.6.7 ja 7.7.5 kohaselt. Kõik proovid, mis ei vasta nendele nõuetele, on kehtetud.

7.8.3.   Tahkete osakeste konditsioneerimine ja kaalumine

Tahkete osakeste filter paigutatakse kaane või tihendiga konteineritesse või suletakse filtripesad, et kaitsta filtreid keskkonnast pärineva saaste eest. Selliselt kaitstud filtrid pannakse uuesti kaalumiskambrisse. Filtreid tuleb konditsioneerida vähemalt üks tund ja seejärel kaaluda punkti 9.4.5 kohaselt. Filtri brutokaal registreeritakse.

7.8.4.   Triivi kontrollimine

Võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui 30 minutit pärast katsetsükli lõppemist või kütuseaurude eraldumise perioodil määratakse gaasianalüsaatori null- ja mõõtepiirkonnale vastav reaktsioon. Käesoleva punkti raames on tsükkel määratletud järgmiselt:

| a) | WHTC puhul: täielik järjestus külm – kütuseaurude eraldumine – kuum; |
| --- | --- |

a)

WHTC puhul: täielik järjestus külm – kütuseaurude eraldumine – kuum;

| b) | WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6): järjestus kütuseaurude eraldumine – kuum; |
| --- | --- |

b)

WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6): järjestus kütuseaurude eraldumine – kuum;

| c) | korduva regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6) kuumkäivituskatsete koguarv; |
| --- | --- |

c)

korduva regenereerimisega WHTC kuumkäivituskatse puhul (punkt 6.6) kuumkäivituskatsete koguarv;

| d) | WHSC puhul katsetsükkel. |
| --- | --- |

d)

WHSC puhul katsetsükkel.

Analüsaatori triivi puhul kasutatakse järgmisi meetmeid:

| a) | reaktsioonid, mis vastavad katse-eelsele nullile ja katsejärgsele nullile ning mõõtepiirkonnale, võib sisestada kohe punktis 8.6.1 esitatud valemisse 66 ilma triivi määramata; |
| --- | --- |

a)

reaktsioonid, mis vastavad katse-eelsele nullile ja katsejärgsele nullile ning mõõtepiirkonnale, võib sisestada kohe punktis 8.6.1 esitatud valemisse 66 ilma triivi määramata;

| b) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 1 % täisskaalast, siis võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on alla 1 % täisskaalast, siis võib määratud kontsentratsioone kasutada korrigeerimata või võib neid korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt;

| c) | kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 1 % täisskaalast või sellest suurem, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb määratud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt. |
| --- | --- |

c)

kui triivi erinevus katse-eelsete ja katsejärgsete tulemuste vahel on 1 % täisskaalast või sellest suurem, siis tuleb katse lugeda kehtetuks või tuleb määratud kontsentratsioone korrigeerida triivi suhtes punkti 8.6.1 kohaselt.

7.8.5.   Kogumiskotis oleva gaasiproovi analüüs

Võimalikult kiiresti tuleb teha järgmist:

| a) | kogumiskotis olevaid gaasiproove tuleb analüüsida mitte hiljem kui 30 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppemist ja külmkäivituskatse puhul kütuseaurude eraldumisperioodi ajal; |
| --- | --- |

a)

kogumiskotis olevaid gaasiproove tuleb analüüsida mitte hiljem kui 30 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppemist ja külmkäivituskatse puhul kütuseaurude eraldumisperioodi ajal;

| b) | fooniproove tuleb analüüsida mitte hiljem kui 60 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppemist. |
| --- | --- |

b)

fooniproove tuleb analüüsida mitte hiljem kui 60 minuti jooksul pärast kuumkäivituskatse lõppemist.

7.8.6.   Tsükli töö valideerimine

Kõik mootori käivitamise ajal registreeritud punktid tuleb enne tsükli töö arvutamist välja jätta. Tsükli tegelik töö määratakse kogu katsetsükli jaoks, selleks arvutatakse mootori võimsuse hetkeväärtused sünkroonselt kiiruse ja pöördemomentide tegelikest väärtustest. Tsükli tegeliku töö W
  act (kWh) arvutamiseks integreeritakse mootori võimsuse hetkeväärtused üle kogu katsetsükli. Kui lisaseadmed/seadmed ei ole paigaldatud punkti 6.3.1 nõuete kohaselt, siis tuleb võimsuse hetkeväärtusi korrigeerida punktis 6.3.5 esitatud valemi (4) abil.

Punktis 7.4.8 kirjeldatud meetodit kasutatakse ka mootori tegeliku töö mõõteväärtuste integreerimiseks.

Tsükli tegelikku tööd Wact
  võrreldakse etalontsükli tööga Wref
  ning selle abil arvutatakse pidurdamisest tingitud heitkogused (vt punkt 8.6.3).

Wact
  väärtus peab moodustama Wref
  väärtusest 85– 105 %.

7.8.7.   Katsetsükli statistiline valideerimine

WHTC ja WHSC korral arvutatakse lineaarne regressioon pöörlemiskiiruse, pöördemomendi ja võimsuse tegelike väärtuste (n
  act, M
  act, P
  act) ja etalontsükli väärtuste (n
  ref, M
  ref, P
  ref) vahel.

Tegelike ja etalontsükli väärtuste vahelisest viiteajast tuleneva nihke minimeerimiseks võib kogu mootori pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi signaalide järjestust kontrollkiiruse ja pöördemomendi järjestuse suhtes ajaliselt nihutada ette- või tahapoole. Kui tagasisidesignaale nihutatakse, tuleb nii pöörlemiskiirust kui ka pöördemomenti nihutada samal määral ning samas suunas.

Kasutatakse vähimruutude meetodit järgmise kõige sobivama võrrandi vormis valemiga:

Formula (11)

kus:

| y | pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus |
| --- | --- |
| a1 | regressioonisirge tõus |
| x | pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) etalonväärtus |
| a0 | regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt |

y

pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) tegelik väärtus

a1

regressioonisirge tõus

x

pöörlemiskiiruse (min–1), pöördemomendi (Nm) või võimsuse (kW) etalonväärtus

a0

regressioonisirge ja y-telje lõikepunkt

Hinnangu standardviga (SEE) üleminekul y-väärtuselt x-väärtusele ja determinatsioonikordaja (r2) arvutatakse iga regressioonisirge jaoks.

Kõnealune analüüs soovitatakse teha sagedusel 1 Hz. Katse loetakse kehtivaks, kui tabelis 2 (WHTC) või tabelis 3 (WHSC) esitatud kriteeriumid on täidetud.

Tabel 2

Regressioonisirge tolerantsid WHTC puhul

| | Pöörlemiskiirus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi | maksimaalselt 5 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest | maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest pöördemomendist | maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, a1 | 0,95–1,03 | 0,83–1,03 | 0,89–1,03 |
| Determinatsioonikordaja r2 | vähemalt 0,970 | vähemalt 0,850 | vähemalt 0,910 |
| Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a0 | maksimaalselt 10 % tühikäigule vastavast pöörlemiskiirusest | ± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem | ± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem |

Pöörlemiskiirus

Pöördemoment

Võimsus

Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi

maksimaalselt 5 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest

maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest pöördemomendist

maksimaalselt 10 % mootori maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, a1

0,95–1,03

0,83–1,03

0,89–1,03

Determinatsioonikordaja r2

vähemalt 0,970

vähemalt 0,850

vähemalt 0,910

Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a0

maksimaalselt 10 % tühikäigule vastavast pöörlemiskiirusest

± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

Tabel 3

Regressioonisirge tolerantsid WHSC puhul

| | Pöörlemiskiirus | Pöördemoment | Võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi | maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest | maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist | maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest võimsusest |
| Regressioonisirge tõus, a1 | 0,99–1,01 | 0,98–1,02 | 0,98–1,02 |
| Determinatsioonikordaja r2 | vähemalt 0,990 | vähemalt 0,950 | vähemalt 0,950 |
| Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a0 | maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest | ± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem | ± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem |

Pöörlemiskiirus

Pöördemoment

Võimsus

Hinnangu standardviga (SEE) y arvutamisel x järgi

maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest

maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest pöördemomendist

maksimaalselt 2 % mootori maksimaalsest võimsusest

Regressioonisirge tõus, a1

0,99–1,01

0,98–1,02

0,98–1,02

Determinatsioonikordaja r2

vähemalt 0,990

vähemalt 0,950

vähemalt 0,950

Regressioonisirge ja y-telje lõikumise punkt a0

maksimaalselt 1 % katses kasutatud suurimast pöörlemiskiirusest

± 20 Nm või ± 2 % maksimaalsest pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

± 4 kW või ± 2 % maksimaalsest võimsusest olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem

Ainult regressiooni puhul on lubatud punktide väljajätmine tabelis 4 märgitud kohtades enne regressioonarvutust. Samas ei ole lubatud nende punktide väljajätmine tsükli töö ja heitkoguste arvutamise puhul. Punkti väljajätmist võib rakendada kogu tsüklile või tsükli mis tahes osale.

Tabel 4

Punktid, mille väljajätmine regressioonanalüüsist on lubatud

| Sündmus | Tingimused | Punktide lubatud väljajätmised |
| --- | --- | --- |
| Käitaja minimaalne nõue (tühikäik) | n
  ref = 0 %
  ning

  M
  ref = 0 %
  ning

  M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)
  ning

  M
  act > (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | pöörlemiskiirus ja võimsus |
| Käitaja minimaalne nõue (käituspunkt) | M
  ref < 0 % | pöörlemiskiirus ja pöördemoment |
| Käitaja minimaalne nõue | n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

  või

  n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref'
  või

  n
  act > 1,02 n
  ref ja M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque) | võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus |
| Käitaja maksimaalne nõue | n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

  või

  n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

  või

  n
  act < 0,98 n
  ref ja M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02 M
  max. mapped torque) | võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus |

Sündmus

Tingimused

Punktide lubatud väljajätmised

Käitaja minimaalne nõue (tühikäik)

n
  ref = 0 %

ning

M
  ref = 0 %

ning

M
  act > (M
  ref – 0,02M
  max. mapped torque)

ning

M
  act > (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

pöörlemiskiirus ja võimsus

Käitaja minimaalne nõue (käituspunkt)

M
  ref < 0 %

pöörlemiskiirus ja pöördemoment

Käitaja minimaalne nõue

n
  act ≤ 1,02 n
  ref ja M
  act > M
  ref

või

n
  act > n
  ref ja M
  act ≤ M
  ref'

või

n
  act > 1,02 n
  ref ja M
  ref < M
  act ≤ (M
  ref + 0,02M
  max. mapped torque)

võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus

Käitaja maksimaalne nõue

n
  act < n
  ref ja M
  act ≥ M
  ref

või

n
  act ≥ 0,98 n
  ref ja M
  act < M
  ref

või

n
  act < 0,98 n
  ref ja M
  ref > M
  act ≥ (M
  ref – 0,02 M
  max. mapped torque)

võimsus ja kas pöördemoment või pöörlemiskiirus

8.   HEITKOGUSTE ARVUTAMINE

Lõplik katsetulemus ümardatakse ühes etapis vastavas heitestandardis ettenähtud komakohtade arvuni ning lisatakse veel tähenduslik komakoht vastavalt kohaldatavale standardile ASTM E 29-06B. Pidurdamisest tingitud heiteni viivate vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

Arvutuste näited on esitatud 6. liites.

Heitkoguste arvutamine molaarsuhte alusel GTR nr [xx] 7. liite kohaselt, milles käsitletakse laevamootorite (kaubalaevamootorite) (NRMM) heitkoguste analüüsiprotokolli, on lubatud eelneval kokkuleppel tüübikinnitusasutusega.

8.1.   Kuivalt gaasilt niiskele ülemineku tegurid

Kui heide on mõõdetud kuivas heitgaasis, teisendatakse mõõdetud kontsentratsioon vastavaks niiske heitgaasi mõõtmistulemusele järgmise valemi abil:

Formula (12)

kus:

| c
  d | kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm või mahuprotsent |
| --- | --- |
| kw | kuival gaasilt niiskele ülemineku tegur (k
  w,a, k
  w,e või k
  w,d olenevalt kasutatavast valemist). |

c
  d

kontsentratsioon kuivas heitgaasis, ppm või mahuprotsent

kw

kuival gaasilt niiskele ülemineku tegur (k
  w,a, k
  w,e või k
  w,d olenevalt kasutatavast valemist).

8.1.1.   Lahjendamata heitgaas

Formula (13)

või

Formula (14)

või

Formula (15)

arvestades, et

Formula (16)

ning

Formula (17)

kus:

| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |
| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| q
  mf,i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| q
  mad,I | kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| p
  r | veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa |
| p
  b | atmosfääri kogurõhk, kPa |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| α | kütuse vesiniku molaarsuhe |
| c
  CO2 | kuiva CO2 sisaldus, % |
| c
  CO | kuiva CO sisaldus, % |

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

q
  mf,i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

q
  mad,I

kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

p
  r

veeauru rõhk pärast jahutusvanni, kPa

p
  b

atmosfääri kogurõhk, kPa

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

α

kütuse vesiniku molaarsuhe

c
  CO2

kuiva CO2 sisaldus, %

c
  CO

kuiva CO sisaldus, %

Valemid 13 ja 14 on põhimõtteliselt samaväärsed teguriga 1,008 valemites 13 ja 15 ning on valemi 14 nimetaja täpsema väärtuse lähenduseks.

8.1.2.   Lahjendatud heitgaas

Formula (18)

või

Formula (19)

arvestades, et

Formula (20)

kus:

| α | kütuse vesiniku molaarsuhe |
| --- | --- |
| c
  CO2w | niiske CO2 sisaldus, % |
| c
  CO2d | kuiva CO2 sisaldus, % |
| H
  d | lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| D | lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2) |

α

kütuse vesiniku molaarsuhe

c
  CO2w

niiske CO2 sisaldus, %

c
  CO2d

kuiva CO2 sisaldus, %

H
  d

lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

D

lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2)

8.1.3.   Lahjendusõhk

Formula (21)

arvestades, et

Formula (22)

kus:

| H
  d | lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

H
  d

lahjendusõhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.2.   Atmosfääriõhu niiskust arvestavad NOx sisalduse parandustegurid

Kuna NOx heitkogus oleneb atmosfääriõhu tingimustest, korrigeeritakse NOx kontsentratsiooni niiskuse suhtes punktis 8.2.1 või 8.2.2 esitatud parandusteguri abil. Sisselastava õhu niiskuse Ha võib leida suhtelise niiskuse, kastepunkti, auruõhu ja/või kuiva/märja termomeetri abil tehtud mõõtmiste tulemuste kaudu, kasutades üldtunnustatud valemeid.

8.2.1.   Diiselmootorid

Formula (23)

kus:

| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.2.2.   Ottomootorid

Formula (24)

kus:

| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| --- | --- |

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

8.3.   Tahkete osakeste filtri üleslükkejõu parandustegur

Proovivõtufiltri massi tuleb korrigeerida sellele õhus mõjuva üleslükke suhtes. Üleslüket arvestav parandus sõltub proovivõtufiltri tihedusest, õhu tihedusest ja kaalude kalibreerimisvihi tihedusest ning ei arvesta tahkete osakeste enda üleslüket. Üleslüket arvestavat parandustegurit tuleb rakendada nii filtri omamassi kui ka filtri brutomassi korral.

Kui filtrimaterjali tihedus ei ole teada, kasutatakse järgmisi tihedusi:

| a) | teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3 |
| --- | --- |

a)

teflonkattega klaaskiudfilter: 2 300 kg/m3

| b) | teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3 |
| --- | --- |

b)

teflonmembraanfilter: 2 144 kg/m3

| c) | teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3 |
| --- | --- |

c)

teflonmembraanfilter koos polümetüülpenteenist kinnitusrõngaga: 920 kg/m3

Roostevabast terasest kalibreerimisvihtide puhul kasutatakse tihedust 8 000 kg/m3. Kui kalibreerimisviht on mõnest muust materjalist, peab selle tihedus olema teada.

Kasutatakse järgmist valemit:

Formula (25)

arvestades, et

Formula (26)

kus:

| m
  uncor | korrigeerimata tahkete osakeste filtri mass, mg |
| --- | --- |
| ρ
  a | õhu tihedus, kg/m3 |
| ρ
  w | kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m3 |
| ρ
  f | tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m3 |
| p
  b | atmosfääri kogurõhk, kPa |
| T
  a | õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas, K |
| 28,836 | õhu keskmine molaarmass etalonniiskuse (282,5 K) juures, g/mol |
| 8,3144 | universaalne gaasikonstant |

m
  uncor

korrigeerimata tahkete osakeste filtri mass, mg

ρ
  a

õhu tihedus, kg/m3

ρ
  w

kaalude kalibreerimisvihi tihedus, kg/m3

ρ
  f

tahkete osakeste proovivõtufiltri tihedus, kg/m3

p
  b

atmosfääri kogurõhk, kPa

T
  a

õhu temperatuur kaalumiskeskkonnas, K

28,836

õhu keskmine molaarmass etalonniiskuse (282,5 K) juures, g/mol

8,3144

universaalne gaasikonstant

Punktides 8.4.3 ja 8.5.3 kasutatav tahkete osakeste mass mp arvutatakse järgmiselt:

Formula (27)

kus:

| m
  f,G | üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri brutomass, mg |
| --- | --- |
| m
  f,T | üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri omamass, mg |

m
  f,G

üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri brutomass, mg

m
  f,T

üleslükke suhtes korrigeeritud tahkete osakeste filtri omamass, mg

8.4.   Osavoolulahjendus (PFS) ja gaasiliste saasteainete heite mõõtmine lahjendamata heitgaasis

Gaasiliste saasteainete kontsentratsiooni hetkeväärtuse signaale kasutatakse heitkoguse massi arvutamiseks. Selleks korrutatakse need heitgaasi massivoolu hetkkiirusega. Heitgaasi massivoolukiirust võib mõõta otse või arvutada siseneva õhu voolu ja kütusevoolu kiiruse mõõtmise meetodi, märgistusgaasi mõõtmise meetodi või sisselastava õhu ja õhu/kütuse suhte mõõtmise abil. Eritähelepanu pöörata erinevate mõõteseadmete reageerimisaegadele. Nende erinevuste arvessevõtmiseks tuleb signaalid ajaliselt sünkroniseerida. Tahkete osakeste puhul kasutatakse heitgaasi massivoolukiiruse signaale osavoolulahjendussüsteemi juhtimiseks, et võtta heitgaasi massivoolukiirusega proportsionaalne proov. Proportsionaalsuse kvaliteeti tuleb kontrollida, kasutades regressioonanalüüsi proovi ja heitgaasivoo vahel vastavalt punktile 9.4.6.1. Kogu katse skeem on esitatud joonisel 6.

Image

8.4.1.   Heitgaasi massivoolukiiruse määramine

8.4.1.1.   Sissejuhatus

Heitkoguste arvutamiseks lahjendamata heitgaasis ning osavoolulahjendussüsteemi reguleerimiseks peab teada olema heitgaasi massivoolukiirus. Heitgaasi massivoolukiirus määratakse vastavalt ükskõik millisele punktides 8.4.1.3–8.4.1.7 kirjeldatud meetodile.

8.4.1.2.   Reageerimisaeg

Heitkoguse arvutamiseks peab ükskõik millise punktides 8.4.1.3–8.4.1.7 kirjeldatud meetodi korral reageerimisaeg olema võrdne või väiksem analüsaatori reageerimisajast (≤ 10 s), mis on nõutav vastavalt punktile 9.3.5.

Osavoolulahjendussüsteemi reguleerimiseks on nõutav lühem reageerimisaeg. Reaalajas juhitavate osavoolulahjendussüsteemide korral peab reageerimisaega olema < 0,3 s. Eelreguleerimisega osavoolulahjendussüsteemide korral, mis põhinevad eelnevalt registreeritud katsetulemustel, peab heitgaasi voolukiiruse mõõtmisel olema reageerimisaeg < 5 s, seejuures peab kasvuaeg olema ≤ 1 s. Süsteemi reageerimisaeg on määratud mõõteriista tootja poolt. Nõuded heitgaasivoo ja osavoolulahjendussüsteemi kombineeritud reageerimisajale on esitatud punktis 9.4.6.1.

8.4.1.3.   Otsese mõõtmise meetod

Heitgaasi hetkevoolu otsest mõõtmist võib teha järgmiste süsteemidega:

| a) | rõhkude vahel põhinevad seadmed, näiteks kulumõõtur (täpsemalt vt ISO 5167); |
| --- | --- |

a)

rõhkude vahel põhinevad seadmed, näiteks kulumõõtur (täpsemalt vt ISO 5167);

| b) | ultraheli-vooluhulgamõõtur; |
| --- | --- |

b)

ultraheli-vooluhulgamõõtur;

| c) | keerisvoolu-heitgaasimõõtur. |
| --- | --- |

c)

keerisvoolu-heitgaasimõõtur.

Heitkogust mõjutavate mõõtmisvigade vältimiseks tuleb võtta kasutusele ettevaatusabinõud. Ettevaatusabinõud hõlmavad seadmete hoolikat paigaldamist mootori heitgaasisüsteemi vastavalt seadme tootja soovitustele ja heale inseneritavale. Eelkõige tuleb silmas pidada, et seadme paigaldamine ei mõjutaks mootori tööd ega heitkoguseid.

Vooluhulgamõõturid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele.

8.4.1.4.   Õhu ja kütuse mõõtmise meetod

See hõlmab õhu- ja kütusevoolu mõõtmist sobivate vooluhulgamõõturite abil. Heitgaasi hetkevoolu arvutatakse järgmiselt:

Formula (28)

kus:

| q

  mew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  maw,i | sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| q

  mf,i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |

q

  mew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  maw,i

sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mf,i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

Vooluhulgamõõturid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele, kuid peavad olema piisavalt täpselt ka selleks, et vastata heitgaasivoo lineaarsusnõuetele.

8.4.1.5.   Märgistusgaasi mõõtmise meetod

See hõlmab märgistusgaasi kontsentratsiooni mõõtmist heitgaasis.

Teatav kogus inertgaasi (nt puhast heeliumi) lastakse märgistusgaasina heitgaasivoogu. Gaas seguneb ja lahjeneb heitgaasiga, kuid see ei tohi reageerida väljalasketorus. Seejärel mõõdetakse gaasi kontsentratsioon heitgaasiproovis.

Selleks et tagada märgistusgaasi täielik segunemine, tuleb heitgaasi proovivõttur paigaldada märgistusgaasi sisselaskekohast allavoolu vähemalt 1 m või väljalasketoru 30-kordsele läbimõõdule vastavale kaugusele olenevalt sellest, kumb on suurem. Proovivõttur võib asetseda sisselaskekohale lähemal juhul, kui täielikku segunemist kinnitab märgistusgaasi kontsentratsiooni võrdlemine etalonkontsentratsiooniga, kui märgistusgaas lastakse sisse mootorist ülesvoolu.

Märgistusgaasi voolukiirus reguleeritakse selliseks, et märgistusgaasi kontsentratsioon pärast segunemist mootori tühikäigul jääb väiksemaks märgistusgaasi analüsaatori skaala lõppväärtusest.

Heitgaasivoogu arvutatakse järgmiselt:

Formula (29)

kus:

| q

  mew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| qvt | märgistusgaasi voolukiirus, cm3/min |
| c
  mix,i | märgistusgaasi hetkesisaldus pärast segunemist, ppm |
| ρ
  e | heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 4) |
| c
  b | märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm |

q

  mew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qvt

märgistusgaasi voolukiirus, cm3/min

c
  mix,i

märgistusgaasi hetkesisaldus pärast segunemist, ppm

ρ
  e

heitgaasi tihedus, kg/m3 (vrd tabel 4)

c
  b

märgistusgaasi taustkontsentratsioon sisselastavas õhus, ppm

Märgistusgaasi taustkontsentratsiooni (c
  b) määramiseks võib leida vahetult enne ja pärast katset mõõdetud taustkontsentratsioonide keskväärtuse.

Kui taustkontsentratsioon on väiksem kui 1 % märgistusgaasi kontsentratsioonist pärast segunemist (c
  mix.i) maksimaalse heitgaasivoo juures, võib taustkontsentratsiooni mitte arvestada.

Kogu süsteem peab vastama punkti 9.2 lineaarsusnõuetele heitgaasivoo jaoks.

8.4.1.6.   Õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte mõõtmise meetod

See hõlmab heitgaasi massi arvutamist õhuvoolu ning õhu ja kütuse suhte abil. Heitgaasi hetkemassivoolu arvutatakse järgmiselt:

Formula (30)

arvestades, et

Formula (31)

Formula (32)

kus:

| q

  maw,i | sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| A/F
  st | stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg |
| λ
  i | õhu hetkeülejäägi suhtarv |
| c
  CO2d | kuiva CO2 sisaldus, % |
| c
  COd | kuiva CO sisaldus, ppm |
| c
  HCw | niiske HC sisaldus, ppm |

q

  maw,i

sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

A/F
  st

stöhhiomeetriline õhu ja kütuse suhe, kg/kg

λ
  i

õhu hetkeülejäägi suhtarv

c
  CO2d

kuiva CO2 sisaldus, %

c
  COd

kuiva CO sisaldus, ppm

c
  HCw

niiske HC sisaldus, ppm

Õhuvooluhulgamõõtur ja analüsaatorid peavad vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele ning kogu süsteem peab vastama punktis 9.2 esitatud lineaarsusnõuetele heitgaasivoo jaoks.

Kui õhu ülejäägi suhtarvu mõõtmiseks kasutatakse sellist õhu ja kütuse suhte mõõteseadet nagu tsirkooniumsensor, peab see vastama punkti 9.3.2.7 määratlusele.

8.4.1.7.   Süsinikubilansi meetod

See hõlmab heitgaaside massi arvutamist kütusevoo ja heitgaasi süsinikuühendeid sisaldavate komponentide alusel. Heitgaasi hetkemassivoolu arvutatakse järgmiselt:

Formula (33)

arvestades, et

Formula (34)

ning

Formula (35)

kus:

| q
  mf,i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| w
  BET | kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent |
| w
  ALF | kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent |
| w
  DEL | kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent |
| w
  EPS | kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent |
| c
  CO2d | kuiva CO2 sisaldus, % |
| c
  CO2d,a | kuiva CO2 sisaldus sisselastavas õhus, % |
| c
  CO | kuiva CO sisaldus, ppm |
| c
  HCw | niiske HC sisaldus, ppm |

q
  mf,i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

w
  BET

kütuse süsinikusisaldus, massiprotsent

w
  ALF

kütuse vesinikusisaldus, massiprotsent

w
  DEL

kütuse lämmastikusisaldus, massiprotsent

w
  EPS

kütuse hapnikusisaldus, massiprotsent

c
  CO2d

kuiva CO2 sisaldus, %

c
  CO2d,a

kuiva CO2 sisaldus sisselastavas õhus, %

c
  CO

kuiva CO sisaldus, ppm

c
  HCw

niiske HC sisaldus, ppm

8.4.2.   Gaasiliste saasteainete määramine

8.4.2.1.   Sissejuhatus

Katsetamiseks esitatud mootorist väljuvas lahjendamata heitgaasis leiduvaid gaasilisi saasteaineid määratakse punktis 9.3 ja 3. liites kirjeldatud mõõte- ja proovivõtusüsteemidega. Andmete hindamist on kirjeldatud punktis 8.4.2.2.

Punktides 8.4.2.3 ja 8.4.2.4 on kirjeldatud kaht arvutusmeetodit, mis on samaväärsed 2. liites etalonkütuse korral esitatuga. Punktis 8.4.2.3 esitatud meetod on lihtsam, sest selles kasutatakse komponendi ja heitgaasi tiheduse suhte u väärtuste jaoks tabeldatud andmeid. Punktis 8.4.2.4 esitatud meetod on täpsem 2. liite spetsifikatsioonidest kõrvale kalduva kvaliteediga kütuste korral, kuid eeldab kütuse koostise elementanalüüsi.

8.4.2.2.   Andmete hindamine

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt punktis 7.6.6 esitatud nõuetele.

Gaasiliste komponentide heitkoguste arvutamiseks tuleb registreeritud kontsentratsioonide ja heitgaasi massivoo kõverad viia ajalisse vastavusse punktis 3.1.30 määratletud ülekandeajaga. Selleks määratakse kindlaks iga gaasilise saasteaine analüsaatori ja heitgaasi massivoolusüsteemi reageerimisaeg vastavalt punktidele 8.4.1.2 ja 9.3.5 ning registreeritakse.

8.4.2.3.   Massiheite arvutamine tabeldatud väärtuste põhjal

Saasteainete massi (g/katse) kindlaksmääramiseks arvutatakse vastavalt punktile 8.4.2.2 ajalisse vastavusse viidud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis ja heitgaasi massivoolukiirusest heite hetkemass, integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli ning korrutatakse integreeritud väärtused tabelist 5 võetud u väärtustega. Kui mõõtmised toimuvad kuiva aine alusel, siis enne mis tahes järgmise arvutuse tegemist kasutatakse kontsentratsiooni hetkeväärtuste parandamiseks punktile 8.1 vastavat kuivalt gaasile niiskele gaasile ülemineku tegurit.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide vajaduse korral niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h,D või k
  h,G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

Kasutatakse järgmist valemit:

Formula (g/katse) (36)

kus:

| u
  gas | heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 5 |
| --- | --- |
| c
  gas,i | komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm |
| qmew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| f | andmevõtusagedus, Hz |
| n | mõõtmiste arv |

u
  gas

heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 5

c
  gas,i

komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm

qmew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

f

andmevõtusagedus, Hz

n

mõõtmiste arv

Tabel 5

Lahjendamata heitgaasi u väärtused ja komponentide tihedused

| Kütus | ρ
  e | Gaas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (2) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (3) |
| Diislikütus | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000479 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanool | 1,2757 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000805 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG (4) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (5) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propaan | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butaan | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG (6) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |

Kütus

ρ
  e

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(2)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (3)

Diislikütus

1,2943

0,001586

0,000966

0,000479

0,001517

0,001103

0,000553

Etanool

1,2757

0,001609

0,000980

0,000805

0,001539

0,001119

0,000561

CNG (4)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (5)

0,001551

0,001128

0,000565

Propaan

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butaan

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG (6)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

8.4.2.4.   Massiheite arvutamine täpsete valemite põhjal

Saasteainete massi (g/katsetsükkel) määramiseks arvutatakse vastavalt punktile 8.4.2.2 ülekandeajaga ajalisse vastavusse viidud saasteainete kontsentratsioonist lahjendamata heitgaasis, u väärtustest ja heitgaasi massivoolukiirusest heite hetkemass ning integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral võetakse enne edasisi arvutusi kontsentratsiooni hetkeväärtuste puhul arvesse kuivalt gaasilt niiskele gaasile ülemineku tegureid vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h,D või k
  h,G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

Kasutatakse järgmist valemit:

Formula (g/katse) (37)

kus:

| u
  gas,i | on arvutatud valemi 38 või 39 põhjal |
| --- | --- |
| c
  gas,i | komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm |
| qm

  ew,i | heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| f | andmevõtusagedus, Hz |
| n | mõõtmiste arv |

u
  gas,i

on arvutatud valemi 38 või 39 põhjal

c
  gas,i

komponendi kontsentratsiooni hetkeväärtus heitgaasis, ppm

qm

  ew,i

heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

f

andmevõtusagedus, Hz

n

mõõtmiste arv

u hetkeväärtused arvutatakse järgmiselt:

Formula (38)

või

Formula (39)

arvestades, et

Formula (40)

kus:

| M
  gas | heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vrd 6. liide) |
| --- | --- |
| M
  e,i | heitgaasi keskmise molaarmassi hetkeväärtus, g/mol |
| ρ
  gaas | gaasi komponendi tihedus, kg/m3 |
| ρ
  e,i | heitgaasi hetketihedus, kg/m3 |

M
  gas

heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vrd 6. liide)

M
  e,i

heitgaasi keskmise molaarmassi hetkeväärtus, g/mol

ρ
  gaas

gaasi komponendi tihedus, kg/m3

ρ
  e,i

heitgaasi hetketihedus, kg/m3

Heitgaasi keskmine molaarmass Me
  tuletatakse kütuse üldisest koostisest CH
  α
  O
  ε
  N
  δ
  Sγ, eeldades täielikku põlemist, järgmiselt:

Formula (41)

kus:

| q

  maw,i | niiske sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| M
  a | kuiva sisselastava õhu keskmine molaarmass = 28,965 g/mol |

q

  maw,i

niiske sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mf,i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

M
  a

kuiva sisselastava õhu keskmine molaarmass = 28,965 g/mol

Heitgaasi tihedus ρ
  e tuletatakse järgmiselt:

Formula (42)

kus:

| q

  mad,i | kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| q

  mf,i | kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| H
  a | sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta |
| k
  fw | kütusest olenev parandustegur niiske heitgaasi korral (valem 16) punktis 8.1.1 |

q

  mad,i

kuiva sisselastava õhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

q

  mf,i

kütuse massivoolu hetkkiirus, kg/s

H
  a

sisselastava õhu niiskus, g vett kg kuiva õhu kohta

k
  fw

kütusest olenev parandustegur niiske heitgaasi korral (valem 16) punktis 8.1.1

8.4.3.   Tahkete osakeste määramine

8.4.3.1.   Andmete hindamine

Tahkete osakeste mass arvutatakse punktis 8.3 esitatud valemi 27 alusel. Tahkete osakeste kontsentratsiooni hindamiseks registreeritakse katsetsükli jooksul läbi filtrite voolava proovi kogumass (m
  sep).

Tüübikinnitusasutuse eelneval loal võib tahkete osakeste massi korrigeerida punkti 7.5.6 kohaselt kindlaksmääratud lahjendusõhu tahkete osakeste kontsentratsiooni võrra kooskõlas hea inseneritava ja kasutatava tahkete osakeste mõõtesüsteemi eriomadustega.

8.4.3.2.   Massiheite arvutamine

Sõltuvalt süsteemi ülesehitusest arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katse) kas punktides 8.4.3.2.1 või 8.4.3.2.2 esitatud meetodi abil pärast tahkete osakeste proovifiltri üleslükke korrektsiooni vastavalt punktile 8.3.

8.4.3.2.1.   Proovivõtusuhtel põhinev arvutus

Formula (43)

kus:

| m
  p | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |
| r
  s | keskmine proovivõtusuhe tsükli jooksul |

m
  p

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

r
  s

keskmine proovivõtusuhe tsükli jooksul

arvestades, et

Formula (44)

kus:

| m
  se | tsüklis kogutud proovi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ew | tsükli heitgaasi kogumassivool, kg |
| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  sed | lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  se

tsüklis kogutud proovi mass, kg

m
  ew

tsükli heitgaasi kogumassivool, kg

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  sed

lahjendustunneli läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

Täisproovivõtusüsteemi puhul on m
  sep ja m
  sed identsed.

8.4.3.2.2.   Lahjendusastmel põhinev arvutus

Formula (45)

kus:

| m
  p | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  edf | tsükli jooksul tekkinud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  p

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  edf

tsükli jooksul tekkinud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi mass, kg

Tsükli jooksul tekkinud ekvivalentse lahjendatud heitgaasi kogumass arvutatakse järgmiselt:

Formula (46)

Formula (47)

Formula (48)

kus:

| qm

  edf,i | ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| --- | --- |
| qm

  ew,i | on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| r
  d,i | hetkelahjendusaste |
| qm

  dew,i | lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| qm

  dw,i | lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s |
| f | andmevõtusagedus, Hz |
| n | mõõtmiste arv |

qm

  edf,i

ekvivalentse lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qm

  ew,i

on heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

r
  d,i

hetkelahjendusaste

qm

  dew,i

lahjendatud heitgaasi massivoolu hetkkiirus, kg/s

qm

  dw,i

lahjendusõhu massivoolu hetkkiirus, kg/s

f

andmevõtusagedus, Hz

n

mõõtmiste arv

8.5.   Täisvoolulahjendusega mõõtmine (CVS)

Massiheite arvutamiseks kasutatakse üle kogu tsükli integreeritud või kotti kogutud gaasiliste komponentide kontsentratsioonile vastavaid signaale, mis korrutatakse lahjendatud heitgaasi massivoolukiirusega. Heitgaasi massivoolukiirust mõõdetakse püsimahu proovivõtmise süsteemi (CVS-süsteemi) abil, milles võidakse kasutada mahtpumpa (PDP), kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) koos voolu kompenseerimisega või ilma selleta.

Gaasiproovi koti kasutamise ja tahkete osakeste proovide võtmise korral tuleb võtta CVS-süsteemi lahjendatud heitgaasist proportsionaalne proov. Voolu kompensatsioonita süsteemi korral ei tohi gaasiproovi voolu ja CVS-voolu suhe erineda katse seadepunktist rohkem kui ±2,5 %. Voolu kompenseerimisega süsteemi korral peab iga üksiku voolukiiruse kõikumine püsima oma võrdlusvoolukiiruse suhtes ±2,5 % piires.

Kogu katse skeem on esitatud joonisel 7.

Image

8.5.1.   Lahjendatud heitgaasivoo määramine

8.5.1.1.   Sissejuhatus

Heitkoguste arvutamiseks lahjendatud heitgaasis peab teada olema lahjendatud heitgaasi massivoolukiirus. Katsetsükli kogu lahjendatud heitgaasivoog (kg/katse) arvutatakse tsükli jooksul mõõdetud väärtuste ja voolu mõõteseadme vastavate kalibreerimisandmete põhjal (mahtpumba puhul V
  0 või kriitilise voolurežiimiga Venturi toru puhul K
  V, SSV puhul C
  d) ühe punktides 8.5.1.2–8.5.1.4 kirjeldatud meetodi abil. Kui tahkete osakeste (m
  sep) proovi koguvool ületab 0,5 % CVS-koguvoolust (m
  ed), tuleb CVS-voolu korrigeerida m
  sep suhtes või tuleb tahkete osakeste proovi vool enne voolu mõõteseadet juhtida tagasi CVS-süsteemi.

8.5.1.2.   Mahtpumba ja püsimahuproovivõtu süsteem

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel täpsusega ± 6 K:

Formula (49)

kus:

| V
  0 | pumba ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre |
| --- | --- |
| n
  P | pumba pöörete koguarv katse ajal |
| p
  p | absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa |
| T | lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures, K |

V
  0

pumba ühe pöördega pumbatava gaasi maht katsetingimustes, m3/pööre

n
  P

pumba pöörete koguarv katse ajal

p
  p

absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa

T

lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur pumba sisselaskeava juures, K

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

Formula (50)

kus:

| n
  P,i | pumba pöörete koguarv ajavahemikus |
| --- | --- |

n
  P,i

pumba pöörete koguarv ajavahemikus

8.5.1.3.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru ja püsimahuproovivõtu süsteem

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel täpsusega ± 11 K:

Formula (51)

kus:

| t | tsükli aeg, s |
| --- | --- |
| K
  V | kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimiskoefitsient standardtingimustes |
| p
  p | absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa |
| T | absoluutne temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K |

t

tsükli aeg, s

K
  V

kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimiskoefitsient standardtingimustes

p
  p

absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa

T

absoluutne temperatuur Venturi toru sisselaskeava juures, K

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

Formula (52)

kus:

| Δti | ajavahemik, s |
| --- | --- |

Δti

ajavahemik, s

8.5.1.4.   Eelhelikiirusega Venturi toru ja püsimahuproovivõtu süsteem

Tsükli massivoolu arvutamine toimub järgmiselt, kui lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse soojusvaheti abil kogu tsükli vältel ± 11 K piires:

Formula (53)

arvestades, et

Formula (54)

kus:

| A
  0 | on 0,006111 SI-süsteemi ühikute |
| --- | --- |
| d
  V | SSV ahendi läbimõõt, m |
| C
  d | SSV vooluhulgategur |
| p
  p | absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa |
| T | temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K |
| r
  p | absoluutsete staatiliste rõhkude suhe SSV ahendi ja sissevooluava juures, |
| r
  D | SSV ahendi läbimõõdu d ja sisselasketoru siseläbimõõdu D suhe |

A
  0

on 0,006111 SI-süsteemi ühikute Formula

d
  V

SSV ahendi läbimõõt, m

C
  d

SSV vooluhulgategur

p
  p

absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa

T

temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K

r
  p

absoluutsete staatiliste rõhkude suhe SSV ahendi ja sissevooluava juures, Formula

r
  D

SSV ahendi läbimõõdu d ja sisselasketoru siseläbimõõdu D suhe

Voolu kompenseerimisega süsteemi (soojusvahetita süsteemi) kasutamise korral arvutatakse saasteainete hetkemassid ja integreeritakse need üle kogu tsükli. Sellisel juhul arvutatakse lahjendatud heitgaasi hetkemass järgmiselt:

Formula (55)

kus:

| Δt
  i | ajavahemik, s |
| --- | --- |

Δt
  i

ajavahemik, s

Reaalajas arvutamist alustatakse kas C
  d mõistlikust väärtusest nagu 0,98 või Q
  ssv mõistlikust väärtusest. Kui arvutamine algab Q
  ssv väärtusest, kasutatakse Q
  ssv esialgset väärtust Reynoldsi arvu hindamiseks.

Kõikide saasteainekatsete kestel peab Reynoldsi arv SSV ahendis jääma Reynoldsi arvude vahemikku, mida kasutatakse punkti 9.5.4 kohase kalibreerimiskõvera saamiseks.

8.5.2.   Gaasiliste komponentide määramine

8.5.2.1.   Sissejuhatus

Katsetamiseks toodud motorist väljuvas lahjendatud heitgaasis leiduvaid gaasilisi komponente mõõdetakse 3. liites kirjeldatud meetoditega. Heitgaasi lahjendatakse filtritud välisõhu, tehisõhu või lämmastikuga. Täisvoolusüsteemi voolumaht peab olema piisavalt suur, et täielikult kõrvaldada vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides. Andmete hindamise ja arvutuste meetodeid on kirjeldatud punktides 8.5.2.2 ja 8.5.2.3.

8.5.2.2.   Andmete hindamine

Heitkoguste suhtes olulised andmed registreeritakse ja säilitatakse vastavalt punktis 7.6.6 esitatud nõuetele.

8.5.2.3.   Massiheite arvutamine

8.5.2.3.1.   Püsiva massivoolukiirusega süsteemid

Soojusvahetiga süsteemides määratakse saasteainete mass järgmise valemi abil:

Formula (g/katse) (56)

kus:

| u
  gas | heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 6 |
| --- | --- |
| c
  gas | fooni suhtes korrigeeritud komponendi keskmine kontsentratsioon, ppm |
| m
  ed | tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg |

u
  gas

heitgaasi komponendi vastav väärtus tabelist 6

c
  gas

fooni suhtes korrigeeritud komponendi keskmine kontsentratsioon, ppm

m
  ed

tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass, kg

Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt punktile 8.1.

NOx arvutamiseks korrutatakse massiheide vajadusel niiskuskorrektsiooniteguriga k
  h,D või k
  h,G, mis on kindlaks määratud punkti 8.2 kohaselt.

u väärtused on esitatud tabelis 6. u
  gas väärtuste arvutamisel eeldatakse, et lahjendatud heitgaasi tihedus on võrdne õhu tihedusega. Seetõttu on u
  gas väärtused identsed gaasi üksikute komponentide puhul, kuid erinevad HC puhul.

Tabel 6

Lahjendatud heitgaasi u väärtused ja komponentide tihedused

| Kütus | ρ
  de | Gaas |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas [kg/m3] |
| 2,053 | 1,250 | (7) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (8) |
| Diislikütus | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000480 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanool | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000795 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| CNG (9) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000517 (10) | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Propaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000507 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| Butaan | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000501 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |
| LPG (11) | 1,293 | 0,001588 | 0,000967 | 0,000505 | 0,001519 | 0,001104 | 0,000553 |

Kütus

ρ
  de

Gaas

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas [kg/m3]

2,053

1,250

(7)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (8)

Diislikütus

1,293

0,001588

0,000967

0,000480

0,001519

0,001104

0,000553

Etanool

1,293

0,001588

0,000967

0,000795

0,001519

0,001104

0,000553

CNG (9)

1,293

0,001588

0,000967

0,000517 (10)

0,001519

0,001104

0,000553

Propaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000507

0,001519

0,001104

0,000553

Butaan

1,293

0,001588

0,000967

0,000501

0,001519

0,001104

0,000553

LPG (11)

1,293

0,001588

0,000967

0,000505

0,001519

0,001104

0,000553

Alternatiivselt võib u väärtusi arvutada punktis 8.4.2.4 kirjeldatud täpse arvutusmeetodi alusel järgmiselt:

Formula (57)

kus:

| M
  gas | heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vrd 6. liide) |
| --- | --- |
| M
  e | heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol |
| M
  d | lahjendusõhu keskmine molaarmass = 28,965 g/mol |
| D | lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2) |

M
  gas

heitgaasi komponendi molaarmass, g/mol (vrd 6. liide)

M
  e

heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol

M
  d

lahjendusõhu keskmine molaarmass = 28,965 g/mol

D

lahjendustegur (vt punkt 8.5.2.3.2)

8.5.2.3.2.   Fooni suhtes korrigeeritud kontsentratsioonide määramine

Saasteainete tegelike kontsentratsioonide saamiseks lahutatakse lahjendusõhu gaasiliste saasteainete keskmised taustkontsentratsioonid mõõdetud kontsentratsioonidest. Saasteainete taustkontsentratsioonide keskmised väärtused võib määrata nn proovikoti meetodil või pideva mõõtmise ja integreerimise abil. Kasutatakse järgmist valemit:

Formula (58)

kus:

| c
  gas,e | lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| D | lahjendustegur |

c
  gas,e

lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

c
  d

lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

D

lahjendustegur

Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:

| a) | diisel- ja veeldatud naftagaasil töötavad gaasimootorid

   (59) |
| --- | --- |

a)

diisel- ja veeldatud naftagaasil töötavad gaasimootorid

Formula (59)

| b) | maagaasil töötavad gaasimootorid

   (60) |
| --- | --- |

b)

maagaasil töötavad gaasimootorid

Formula (60)

kus:

| c
  CO2,e | CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, mahuprotsent |
| --- | --- |
| c
  HC,e | HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| c
  NMHC,e | NMHC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1 |
| c
  CO,e | CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm |
| F
  S | stöhhiomeetriline tegur |

c
  CO2,e

CO2 kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, mahuprotsent

c
  HC,e

HC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1

c
  NMHC,e

NMHC kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm C1

c
  CO,e

CO kontsentratsioon niiskes lahjendatud heitgaasis, ppm

F
  S

stöhhiomeetriline tegur

Stöhhiomeetriline tegur arvutatakse järgmiselt:

Formula (61)

kus:

| α | kütuse vesiniku molaarsuhe (H/C) |
| --- | --- |

α

kütuse vesiniku molaarsuhe (H/C)

Kui kütuse koostis ei ole teada, võib alternatiivselt kasutada järgmisi stöhhiomeetrilisi tegureid:

| F
  S(diislikütus) | = | 13,4 |
| --- | --- | --- |
| F
  S(veeldatud naftagaas) | = | 11,6 |
| F
  S | = | 9,5 |

F
  S(diislikütus)

=

13,4

F
  S(veeldatud naftagaas)

=

11,6

F
  S

=

9,5

8.5.2.3.3.   Voolu kompenseerimisega süsteemid

Saasteainete massi (g/katse) määramiseks soojusvahetita süsteemide puhul arvutatakse heitkoguste hetkemassid ning integreeritakse hetkeväärtused üle kogu tsükli. Seega tuleb fooni suhtes korrigeerida kontsentratsioonide hetkeväärtuseid. Kasutatakse järgmist valemit:

Formula (62)

kus:

| c
  gas,e | lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  d | lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm |
| m
  ed,i | lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg |
| m
  ed | lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli jooksul, kg |
| u
  gas | tabeldatud väärtus tabelist 6 |
| D | lahjendustegur |

c
  gas,e

lahjendatud heitgaasis mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

c
  d

lahjendusõhus mõõdetud komponendi kontsentratsioon, ppm

m
  ed,i

lahjendatud heitgaasi hetkemass, kg

m
  ed

lahjendatud heitgaasi üldmass tsükli jooksul, kg

u
  gas

tabeldatud väärtus tabelist 6

D

lahjendustegur

8.5.3.   Tahkete osakeste määramine

8.5.3.1.   Massiheite arvutamine

Tahkete osakeste mass (g/katse) arvutatakse pärast punkti 8.3. kohast tahkete osakeste proovifiltri korrektsiooni üleslükke suhtes järgmiselt:

Formula (63)

kus:

| m
  p | tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg |
| --- | --- |
| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  ed | tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg |

m
  p

tsükli jooksul kogutud tahkete osakeste proovi mass, mg

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ed

tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg

arvestades, et

Formula (64)

kus:

| m
  set | tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ssd | sekundaarse lahjendusõhu mass, kg |

m
  set

tahkete osakeste filtrist läbivoolava kahekordselt lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ssd

sekundaarse lahjendusõhu mass, kg

Kui lahjendusõhu tahkete osakeste fooni määratakse punkti 7.5.6 kohaselt, võib tahkete osakeste massi korrigeerida fooni suhtes. Sellisel juhul arvutatakse tahkete osakeste mass (g/katse) järgmiselt:

Formula (65)

kus:

| m
  sep | tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| --- | --- |
| m
  ed | tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg |
| m
  sd | fooniosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass, kg |
| m
  b | lahjendusõhust kogutud fooniosakeste mass, mg |
| D | punktis 8.5.2.3.2 määratletud lahjendustegur |

m
  sep

tahkete osakeste kogumisfiltrid läbinud lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  ed

tsükli lahjendatud heitgaasi mass, kg

m
  sd

fooniosakeste proovivõtturi abil kogutud lahjendusõhu mass, kg

m
  b

lahjendusõhust kogutud fooniosakeste mass, mg

D

punktis 8.5.2.3.2 määratletud lahjendustegur

8.6.   Üldised arvutused

8.6.1.   Korrigeerimine triivi suhtes

Seoses triivi kontrollimisega punkti 7.8.4 kohaselt arvutatakse kontsentratsiooni korrigeeritud väärtused järgmiselt:

Formula (66)

kus:

| c
  ref,z | etalonkontsentratsioon nullgaasis (tavaliselt null), ppm |
| --- | --- |
| c
  ref,s | etalonkontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm |
| c
  pre,z | analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon nullgaasis, ppm |
| c
  pre,s | analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm |
| c
  post,z | analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon nullgaasis, ppm |
| c
  post,s | analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm |
| cgas | kontsentratsioon uuritavas gaasis, ppm |

c
  ref,z

etalonkontsentratsioon nullgaasis (tavaliselt null), ppm

c
  ref,s

etalonkontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm

c
  pre,z

analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon nullgaasis, ppm

c
  pre,s

analüsaatoriga määratud katse-eelne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm

c
  post,z

analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon nullgaasis, ppm

c
  post,s

analüsaatoriga määratud katsejärgne kontsentratsioon võrdlusgaasis, ppm

cgas

kontsentratsioon uuritavas gaasis, ppm

Pärast mis tahes muu korrektsiooni tegemist arvutatakse kõikide komponentide jaoks kaks komplekti eriheitkoguseid punkti 8.6.3 kohaselt. Üks komplekt arvutatakse korrigeerimata kontsentratsioonidest lähtudes ja teine komplekt arvutatakse valemi 66 alusel triivi suhtes korrigeeritud kontsentratsioonidest lähtudes.

Olenevalt mõõtesüsteemist ja arvutusmeetodist arvutatakse korrigeerimata heitkogused vastavalt valemite 36, 37, 56, 57 või 62 abil. Korrigeeritud heitkoguste arvutamiseks asendatakse vastavates valemites 36, 37, 56, 57 või 62 c
  gas valemile 66 vastava väärtusega c
  cor. Kui vastavates valemites kasutatakse kontsentratsioonide hetkeväärtusi c
  gas,i, siis tuleb ka hetkväärtusena c
  cor,i kasutada korrigeeritud väärtust. Valemis 57 tuleb korrigeerida nii mõõdetud kui ka taustkontsentratsiooni.

Võrdlemiseks kasutatakse protsendilist väärtust korrigeerimata tulemuste suhtes. Erinevus pidurdamisest tingitud heitkoguste korrigeerimata ja korrigeeritud väärtuste vahel ei tohi ületada ± 4 % pidurdamisest tingitud heitkoguste korrigeerimata väärtusest või ± 4 % vastavast piirväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem. Kui triiv ületab 4 %, on katse kehtetu.

Kui kasutatakse korrigeerimist triivi suhtes, tuleb heitkoguste aruandluses kasutada üksnes triivi suhtes korrigeeritud tulemusi heitkoguste kohta.

8.6.2.   NMHC ja CH4 arvutamine

NMHC ja CH4 arvutamine oleneb kasutatud kalibreerimismeetodist. Metaanist erinevate süsivesinike eemaldita (NMC) mõõtmistel (3. liite joonisel 11 alumine osa) kalibreeritakse FID propaaniga. NMCga järjestikuliselt olev FID (3. liite joonisel 11 ülemine osa) kaliibrimiseks on lubatud kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | kalibreerimisgaas – propaan; propaan juhitakse NMCst mööda; |
| --- | --- |

a)

kalibreerimisgaas – propaan; propaan juhitakse NMCst mööda;

| b) | kalibreerimisgaas – metaan, metaan läbib NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibreerimisgaas – metaan, metaan läbib NMC.

NMCH ja CH4 kontsentratsioon arvutatakse juhul a järgmiselt:

Formula (67)

Formula (68)

NMCH ja CH4 kontsentratsioon arvutatakse juhul b järgmiselt:

Formula (67a)

Formula (68a)

kus:

| c
  HC(w/NMC) | HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbivoolavas uuritavas gaasis, ppm |
| --- | --- |
| c
  HC(w/oNMC) | HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis, ppm |
| r
  h | punktis 9.3.7.2 määratletud metaani kalibreerimistegur |
| E
  M | punktis 9.3.8.1 määratletud metaaniärastuse efektiivsus |
| E
  E | punktis 9.3.8.2 määratletud etaaniärastuse efektiivsus |

c
  HC(w/NMC)

HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist läbivoolavas uuritavas gaasis, ppm

c
  HC(w/oNMC)

HC kontsentratsioon metaanist erinevate süsivesinike eemaldist mööda voolavas uuritavas gaasis, ppm

r
  h

punktis 9.3.7.2 määratletud metaani kalibreerimistegur

E
  M

punktis 9.3.8.1 määratletud metaaniärastuse efektiivsus

E
  E

punktis 9.3.8.2 määratletud etaaniärastuse efektiivsus

Kui r
  h < 1,05, siis võib selle valemitest 67, 67a ja 68a välja jätta.

8.6.3.   Eriheitkoguste arvutamine

Eriheitkogused e
  gas või e
  PM (g/kWh) arvutatakse kõikide komponentide jaoks järgmisel viisil sõltuvalt katsetsükli tüübist.

WHSC, kuumkäivitusega WHTC või külmkäivitusega WHTC korral kasutatakse järgmist valemit:

Formula (69)

kus:

| m | saasteaine massiheide, g/katse |
| --- | --- |
| W
  act | on punktis 7.8.6 määratletud tsükli tegelik töö, kWh. |

m

saasteaine massiheide, g/katse

W
  act

on punktis 7.8.6 määratletud tsükli tegelik töö, kWh.

WHTC puhul peab lõplik katsetulemus olema külmkäivituskatse ja kuumkäivituskatse kaalutud keskmine, mis arvutatakse järgmise valemi abil:

Formula (70)

kus:

| m
  cold | saasteaine massiheide külmkäivituskatsel, g/katsetsükkel |
| --- | --- |
| m
  hot | saasteaine massiheide kuumkäivituskatsel, g/katsetsükkel |
| W
  act,cold | tsükli tegelik töö külmkäivituskatsel, kWh |
| W
  act,hot | tsükli tegelik töö kuumkäivituskatsel, kWh |

m
  cold

saasteaine massiheide külmkäivituskatsel, g/katsetsükkel

m
  hot

saasteaine massiheide kuumkäivituskatsel, g/katsetsükkel

W
  act,cold

tsükli tegelik töö külmkäivituskatsel, kWh

W
  act,hot

tsükli tegelik töö kuumkäivituskatsel, kWh

Kui toimub perioodiline regenereerimine vastavalt punktile 6.6.2, tuleb regenereerimise korrektsioonitegurid k
  r,u või k
  r,d korrutada valemi 69 või 70 alusel leitud eriheitkogusega e või sellele liita.

9.   MÕÕTESEADMETE SPETSIFIKATSIOON JA KONTROLLIMINE

Käesolev lisa ei sisalda andmeid vooluhulga, rõhu ja temperatuuri mõõteseadmete ning -süsteemide kohta. Selle asemel on punktis 9.2 esitatud ainult sellistele heitkoguste määramise katsete tegemiseks vajalikele seadmetele või süsteemidele esitatavad lineaarsusnõuded.

9.1.   Dünamomeetri spetsifikatsioon

Katsetes tuleb kasutada mootori dünamomeetrit, mille parameetrid võimaldavad läbi viia punktides 7.2.1 ja 7.2.2 kirjeldatud katsetsüklit.

Pöördemomendi ja kiiruse mõõtmiseks kasutatavad mõõteseadmed peavad võimaldama võllile edastatava võimsuse mõõtmisel sellist täpsust, mis on vajalik tsükli valideerimiskriteeriumide täitmiseks. Võimalik, et on vaja lisaarvutusi. Mõõteseadmete täpsus peab olema selline, et ei ületataks punkti 9.2 tabelis 7 esitatud lineaarsusnõudeid.

9.2.   Lineaarsusnõuded

Kõigi mõõteseadmete ja -süsteemide kalibreerimine peab vastama riiklikele (rahvusvahelistele) standarditele. Mõõteseadmed ja -süsteemid peavad vastama tabelis 7 esitatud lineaarsusnõuetele. Gaasianalüsaatorite lineaarsust tuleb punkti 9.2.1 kohaselt kontrollida vähemalt kord kolme kuu jooksul või siis, kui süsteemi on remonditud või muudetud viisil, mis võib kalibreerimist mõjutada. Muude seadmete ja süsteemide puhul kontrollitakse lineaarsust vastavalt siseauditi korraldusele seadme tootja poolt või vastavalt standardi ISO 9000 nõuetele.

Tabel 7

Seadmete ja mõõtesüsteemide lineaarsusnõuded

| Mõõtesüsteem | | Tõus
  a1 | Standardviga
  SEE | Determinatsioonikordaja
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mootori pöörlemiskiirus | ≤ 0,05 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Mootori pöördemoment | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Kütusevool | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Õhuvool | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Heitgaasivoog | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendusõhu vool | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Lahjendatud heitgaasi vool | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gaasiproovi vool | ≤ 1 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Gaasianalüsaatorid | ≤ 0,5 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Gaasijaoturid | ≤ 0,5 % max | 0,98–1,02 | ≤ 2 % max | ≥ 0,990 |
| Temperatuurid | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Rõhud | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |
| Tahkete osakeste kaal | ≤ 1 % max | 0,99–1,01 | ≤ 1 % max | ≥ 0,998 |

Mõõtesüsteem

Formula

Tõus

a1

Standardviga

SEE

Determinatsioonikordaja

r2

Mootori pöörlemiskiirus

≤ 0,05 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Mootori pöördemoment

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Kütusevool

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Õhuvool

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Heitgaasivoog

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendusõhu vool

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Lahjendatud heitgaasi vool

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gaasiproovi vool

≤ 1 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Gaasianalüsaatorid

≤ 0,5 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Gaasijaoturid

≤ 0,5 % max

0,98–1,02

≤ 2 % max

≥ 0,990

Temperatuurid

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Rõhud

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

Tahkete osakeste kaal

≤ 1 % max

0,99–1,01

≤ 1 % max

≥ 0,998

9.2.1.   Lineaarsuse kontroll

9.2.1.1.   Sissejuhatus

Lineaarsuse kontrollimist tuleb teha iga tabelis 7 loetletud mõõtesüsteemi korral. Mõõtesüsteemile antakse ette vähemalt 10 etalonväärtust või teisiti määratletud arv etalonväärtusi ning mõõdetud väärtusi võrreldakse etalonväärustega vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni abil valemi 11 alusel. Tabelis 6 esitatud piirnormid vastavad katsetamisel prognoositavatele suurimatele väärtustele.

9.2.1.2.   Üldised nõuded

Mõõtesüsteeme soojendatakse vastavalt mõõteseadme tootja soovitustele. Mõõtesüsteeme käitatakse ettenähtud temperatuuride, rõhkude ja vooluhulkade juures.

9.2.1.3.   Kontrollimise käik

Lineaarsuse kontroll teostatakse kõigi tavapäraselt kasutatavate mõõtepiirkondade üle, läbides järgmised astmed:

| a) | seade nullitakse nullsignaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse puhastatud tehisõhk (või lämmastik) otse analüsaatori sisendavasse; |
| --- | --- |

a)

seade nullitakse nullsignaali abil. Gaasianalüsaatoritel suunatakse puhastatud tehisõhk (või lämmastik) otse analüsaatori sisendavasse;

| b) | määratakse seadme mõõteulatus mõõteulatuse signaali abil. gaasianalüsaatoritel suunatakse sobiv võrdlusgaas otse analüsaatori sisendavasse; |
| --- | --- |

b)

määratakse seadme mõõteulatus mõõteulatuse signaali abil. gaasianalüsaatoritel suunatakse sobiv võrdlusgaas otse analüsaatori sisendavasse;

| c) | korratakse punktis a kirjeldatud nullimist; |
| --- | --- |

c)

korratakse punktis a kirjeldatud nullimist;

| d) | kontrolli tegemiseks antakse seadmele ette 10 etalonväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heitkoguse määramise katsetes oodatava suurima väärtuseni. Gaasianalüsaatoritel suunatakse teadaolevate kontsentratsioonidega punkti 9.3.3.2 kohased gaasid otse analüsaatori sisendavasse; |
| --- | --- |

d)

kontrolli tegemiseks antakse seadmele ette 10 etalonväärtust (k.a null), mis jäävad vahemikku nullist kuni heitkoguse määramise katsetes oodatava suurima väärtuseni. Gaasianalüsaatoritel suunatakse teadaolevate kontsentratsioonidega punkti 9.3.3.2 kohased gaasid otse analüsaatori sisendavasse;

| e) | etalonväärtusi mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 s jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz. |
| --- | --- |

e)

etalonväärtusi mõõdetakse ja mõõdetud väärtused registreeritakse 30 s jooksul sagedusega vähemalt 1 Hz.

| f) | 30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetiliste keskväärtuste põhjal arvutatakse vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.8.7 esitatud valemile 11; |
| --- | --- |

f)

30 s jooksul mõõdetud väärtuste aritmeetiliste keskväärtuste põhjal arvutatakse vähimruutude meetodil lineaarse regressiooni parameetrid vastavalt punktis 7.8.7 esitatud valemile 11;

| g) | lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 nõuetele; |
| --- | --- |

g)

lineaarse regressiooni parameetrid peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 nõuetele;

| h) | nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral korratakse kontrollimist. |
| --- | --- |

h)

nullväärtust kontrollitakse veel kord ning vajaduse korral korratakse kontrollimist.

9.3.   Gaasiliste saasteainete mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.3.1.   Analüsaatori spetsifikatsioonid

9.3.1.1.   Üldised märkused

Analüsaatorite mõõtepiirkond ja reageerimisaeg peab vastama siirdekatsel ja statsionaarsel katsel heitgaasikontsentratsioonide mõõtmiseks ettenähtud nõuetele.

Seadmete elektromagnetilise ühilduvuse aste peab minimeerima lisavigade tekkevõimalust.

9.3.1.2.   Täpsus

Täpsus on määratluse kohaselt analüsaatori näidu kõrvalekalle etalonväärtusest ja see ei tohi ületada ±2 % näidust või ±0,3 % skaala lõppväärtusest, olenevalt sellest, kumb on suurem.

9.3.1.3.   Kordustäpsus

Kordustäpsus, mis määratluse kohaselt on 10 korduva reageeringu 2,5-kordne standardhälve teatava kalibreerimis- või võrdlusgaasi puhul, ei tohi olla suurem kui 1 % skaala maksimaalsele näidule vastavast kontsentratsioonist iga kasutatava mõõtepiirkonna kohta, mis on suurem kui 155 ppm (või ppm C), või 2 % iga mõõtepiirkonna kohta, mis on alla 155 ppm (või ppm C).

9.3.1.4.   Müra

Analüsaatori maksimaalne reaktsioon null- ja kalibreerimis- või võrdlusgaasile mis tahes kümne sekundi pikkuse ajavahemiku jooksul võib olla kuni 2 % skaala maksimaalsest näidust kõigis kasutatud mõõtepiirkondades.

9.3.1.5.   Nullväärtuse triiv

Süsteemi nullväärtuse triivi täpsustab mõõteseadme tootja.

9.3.1.6.   Intervallreaktsiooni triiv

Intervallreaktsiooni triivi täpsustab mõõteseadme tootja.

9.3.1.7.   Kasvuaeg

Mõõtesüsteemi paigaldatud analüsaatori kasvuaeg ei tohi ületada 2,5 s.

9.3.1.8.   Gaaside kuivatamine

Heitgaase võib mõõta nii niiskena kui ka kuivatatuna. Kasutatava gaasikuivatusseadme mõju mõõdetavate gaaside koostisele peab olema võimalikult väike. Vee eemaldamisel uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

9.3.2.   Gaasianalüsaatorid

9.3.2.1.   Sissejuhatus

Punktides 9.3.2.2–9.3.2.7 kirjeldatakse kasutatavaid mõõtmispõhimõtteid. Mõõtesüsteemide üksikasjalik kirjeldus on esitatud 3. liites. Gaaside analüüsimisel kasutatakse järgmisi mõõteseadmeid. Mittelineaarsete analüsaatorite puhul võib kasutada lineariseerivaid ahelaid.

9.3.2.2.   Süsinikmonooksiidi (CO) määramine

Süsinikmonooksiidi määramiseks kasutatakse neeldumise määramiseks hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit.

9.3.2.3.   Süsinikdioksiidi (CO2) määramine

Süsinikdioksiidi määramiseks kasutatakse neeldumise määramiseks hajumisvabal infrapunaspektromeetrial (NDIR) põhinevat analüsaatorit.

9.3.2.4.   Süsivesinike (HC) määramine

Diiselmootorite ja veeldatud naftagaasi küttel töötavate mootorite puhul kasutatakse süsivesinike määramiseks kuumleekionisatsioonidetektoriga (HFID) analüsaatorit, kusjuures detektorit, kraane, torustikku jms kuumutatakse nii, et gaasi temperatuur oleks 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Maagaasiküttel töötavate mootorite ja ottomootorite puhul võib süsivesinike määramiseks kasutada kuumutuseta leekionisatsioonidetektoriga (FID) analüsaatorit, olenevalt kasutatavast analüüsimeetodist (vt 3. liide, punkt A.3.1.3).

9.3.2.5.   Metaani (CH4) ja metaanist erinevate süsivesinike (NMHC) määramine

Metaani ja metaanist erinevate süsivesinike fraktsiooni määramine tehakse kuumutatava metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) ja kahe FID abil vastavalt 3. liite punktides A.3.1.4 ja A.3.1.5 kirjeldatule. Komponentide kontsentratsioonid määratakse punkti 8.6.2 kohaselt.

9.3.2.6.   Lämmastiku oksiidide (NOx) määramine

NOx määramiseks on ette nähtud kaks mõõteseadet ja neid võib kasutada eeldusel, et need vastavad punktis 9.3.2.6.1 või 9.3.2.6.2 esitatud kriteeriumidele. Süsteemi ekvivalentsuse määramiseks muu mõõtmismeetodiga punkti 5.1.1 kohaselt on lubatud kasutada üksnes kemoluminestsentsdetektorit (CLD).

9.3.2.6.1.   Kemoluminestsentsdetektor (CLD)

Lämmastiku oksiidide määramiseks kuivas heitgaasis kasutatakse kemoluminestsentsdetektoriga (CLD) või kuumkemoluminestsentsdetektoriga (HCLD) varustatud analüsaatorit koos NO2/NO konverteriga. Kui määramine toimub niiskes heitgaasis, kasutatakse kuumkemoluminestsentsdetektoriga varustatud analüsaatorit, kusjuures konverterit hoitakse temperatuuril üle 328 K (55 °C) tingimusel, et vee summutava mõju kontrolli (vt punkt 9.3.9.2.2) tulemused on rahuldavad. Nii kemoluminestsentsdetektori kui ka kuumkemoluminestsentsdetektori puhul tuleb proovivõtutee seinu hoida temperatuuril 328–473 K (55–200 °C) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral.

9.3.2.6.2.   Hajumisvaba ultraviolett-detektor (NDUV)

Hajumisvaba ultraviolett-analüsaatorit (NDUV) kasutatakse NOx kontsentratsiooni määramiseks. Kui NDUV-analüsaatoriga määratakse üksnes NO, siis paigaldatakse NO2/NO konverter NDUV-analüsaatorist ülesvoolu. NDUV temperatuur hoitakse väärtusel, mis hoiab ära vee kondenseerumise, välja arvatud juhul, kui NO2/NO konverterist või analüsaatorist ülesvoolu on paigaldatud proovi kuivati.

9.3.2.7.   Õhu ja kütuse suhte mõõtmine

Õhu ja kütuse suhte mõõteseadmeks, mida kasutatakse punkti 8.4.1.6 kohaseks heitgaasivoo määramiseks, peab olema suure mõõtepiirkonnaga õhu ja kütuse suhte andur või tsirkoonium-tüüpi lambdaandur. Andur tuleb paigaldada vahetult väljalasketorule kohas, kus heitgaasi temperatuur on vee kondenseerumise vältimiseks piisavalt kõrge.

Anduri ja selle elektroonika täpsus peab olema vahemikus:

| ± 3 % näidu väärtusest | juhul, kui | λ < 2 |
| --- | --- | --- |
| ± 5 % näidu väärtusest | juhul, kui | 2 ≤ λ < 5 |
| ± 10 % näidu väärtusest | juhul, kui | 5 ≤ λ |

± 3 % näidu väärtusest

juhul, kui

λ < 2

± 5 % näidu väärtusest

juhul, kui

2 ≤ λ < 5

± 10 % näidu väärtusest

juhul, kui

5 ≤ λ

Eespool sätestatud täpsuse saavutamiseks peab andur olema kalibreeritud vastavalt seadme tootja kirjeldusele.

9.3.3.   Gaasid

Kalibreerimisgaaside säilitusajast tuleb kinni pidada.

9.3.3.1.   Puhtad gaasid

Gaaside puhtuse nõuded määratletakse allpool esitatud saasteainete piirnormide abil. Tööks on vajalikud järgmised gaasid:

| a) | Lahjendamata heitgaasi korral
  Puhastatud lämmastik
  (saasteainete piirnormid: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  Puhastatud hapnik
  (puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2)
  Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)
  (40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)
  (saasteainete piirnormid: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)
  Puhastatud tehisõhk
  (saasteainete piirnormid: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)
  (hapnikusisaldus 18–21 mahuprotsenti) |
| --- | --- |

a)

Lahjendamata heitgaasi korral

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnormid: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

Puhastatud hapnik

(puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2)

Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)

(40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnormid: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2)

Puhastatud tehisõhk

(saasteainete piirnormid: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO)

(hapnikusisaldus 18–21 mahuprotsenti)

| b) | Lahjendatud heitgaasi korral (valikuliselt ka lahjendamata heitgaasi korral)
  Puhastatud lämmastik
  (saasteainete piirnormid: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  Puhastatud hapnik
  (puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2)
  Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)
  (40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)
  (saasteainete piirnormid: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)
  Puhastatud tehisõhk
  (saasteainete piirnormid: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)
  (hapnikusisaldus 20,5–21,5 mahuprotsenti)
  Kui vastavad gaasiballoonid puuduvad, võib kasutada gaaside puhastusseadet juhul, kui saab näidata saasteainete normikohast sisaldust. |
| --- | --- |

b)

Lahjendatud heitgaasi korral (valikuliselt ka lahjendamata heitgaasi korral)

Puhastatud lämmastik

(saasteainete piirnormid: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

Puhastatud hapnik

(puhtus > 99,5 mahuprotsenti O2)

Vesiniku ja heeliumi segu (FID põleti kütus)

(40 ± 1 % vesinikku, ülejäänud osa on heelium)

(saasteainete piirnormid: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 10 ppm CO2)

Puhastatud tehisõhk

(saasteainete piirnormid: ≤ 0,05 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 10 ppm CO2, ≤ 0,02 ppm NO)

(hapnikusisaldus 20,5–21,5 mahuprotsenti)

Kui vastavad gaasiballoonid puuduvad, võib kasutada gaaside puhastusseadet juhul, kui saab näidata saasteainete normikohast sisaldust.

9.3.3.2.   Kalibreerimis- ja võrdlusgaasid

Tööks on võimaluse korral vajalikud järgmise keemilise koostisega gaasisegud. On lubatud kasutada ka muid gaasisegusid tingimusel, et gaasid omavahel ei reageeri. Kalibreerimisgaaside tootja poolt ette nähtud säilitusaja lõppemise kuupäev registreeritakse.

C3H8 ja puhastatud tehisõhk (vt punkt 9.3.3.1);

CO ja puhastatud lämmastik;

NO ja puhastatud lämmastik;

NO2 ja puhastatud tehisõhk;

CO2 ja puhastatud lämmastik;

CH4 ja puhastatud tehisõhk;

C2H6 ja puhastatud tehisõhk.

Kalibreerimis- ja võrdlusgaasi tegelik sisaldus peab olema vahemikus ± 1 % nimiväärtusest ning peab olema seostatav riiklike ja rahvusvaheliste standarditega. Kalibreerimisgaasi kõik kontsentratsioonid väljendatakse mahu põhjal (mahuprotsent või ppm väärtus mahuosades).

9.3.3.3.   Gaasijaoturid

Gaasid, mida kasutatakse kalibreerimiseks ja võrdluseks, võidakse saada ka kasutades gaasijaotureid (täppissegisteid), mille abil lahjendatakse gaasi puhastatud N2 või puhastatud tehisõhuga. Gaasijaoturi täpsus peab olema selline, et segatud kalibreerimisgaaside kontsentratsiooni täpsus oleks ± 2 %. Selline täpsus eeldab, et segamisel kasutatavad lähtegaaside kontsentratsioonid peavad olema teada vähemalt täpsusega ± 1 % ja seostatavad gaasi riiklike või rahvusvaheliste standarditega. Iga gaasijaoturi kalibreerimist kontrollitakse 15–50 % ulatuses täisskaala väärtusest. Kui esimene kontroll ebaõnnestus, võib teostada täiendava kontrolli teise kalibreerimisgaasiga.

Soovi korral võib segamisseadet kontrollida ka lineaarsel põhimõttel töötava mõõteseadmega, näiteks kasutades NO gaasi koos CLDga. Mõõteseadme mõõteulatust kohandatakse selle võrdlusgaasiga, mida juhitakse vahetult mõõteseadmesse. Gaasijaoturi seadistusi kontrollitakse ning nimiväärtust võrreldakse mõõteseadmega määratud kontsentratsiooniga. Erinevus peab igas punktis olema ± 1 % piires nimiväärtusest.

Punktile 9.2.1 vastava lineaarsuse kontrollimiseks peab gaasijaoturi täpsus olema ± 1 %.

9.3.3.4.   Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks.

Kontrollgaasiks hapniku segava toime määramiseks on propaani, hapniku ja lämmastiku segu. Selle propaanisisaldus peab olema 350 ppm C ± 75 ppm C süsivesinikke. Sisaldus määratakse kalibreerimisgaasi lubatud hälbeid arvestades kõikide süsivesinike ja lisandite kromatograafilise analüüsi või dünaamilise segamise teel. Ottomootorite ja diiselmootorite katsetamiseks vajalikud hapnikukontsentratsioonid on loetletud tabelis 8, kusjuures ülejäänud osa kontrollgaasist moodustab puhastatud lämmastik.

Tabel 8

Kontrollgaasid hapniku segava toime määramiseks.

| Mootoritüüp | O2 kontsentratsioon (%) |
| --- | --- |
| Diiselmootor | 21 (20–22) |
| Diisel- ja ottomootor | 10 (9–11) |
| Diisel- ja ottomootor | 5 (4–6) |
| Ottomootor | 0 (0–1) |

Mootoritüüp

O2 kontsentratsioon (%)

Diiselmootor

21 (20–22)

Diisel- ja ottomootor

10 (9–11)

Diisel- ja ottomootor

5 (4–6)

Ottomootor

0 (0–1)

9.3.4.   Lekkekontroll

Süsteemi kontrollitakse lekkimise suhtes. Proovivõttur ühendatakse heitgaasisüsteemist lahti ning ots suletakse korgiga. Analüsaatori pump peab olema sisse lülitatud. Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi peab lekke puudumisel kõikide vooluhulgamõõturite näit olema null. Vastupidisel juhul kontrollitakse proovivõtutorusid ning viga kõrvaldatakse.

Maksimaalne lubatav lekkimisaste vaakumpoolel on 0,5 % kontrollitava süsteemi osa läbivast vooluhulgast. Analüsaatori vooluhulka ja möödavooluhulka võib kasutada tegelike vooluhulkade hindamiseks.

Alternatiivina võib süsteemi vakumeerida vähemalt rõhuni 20 kPa (absoluutne rõhk 80 kPa). Pärast esialgset stabiliseerumisperioodi ei või rõhu suurenemine Δp (kPa/min) süsteemis ületada järgmist väärtust:

Formula (71)

kus:

| V
  s | süsteemi maht, l |
| --- | --- |
| qvs | voolukiirus süsteemis, l/min |

V
  s

süsteemi maht, l

qvs

voolukiirus süsteemis, l/min

Teise meetodina võib rakendada kontsentratsiooni astmelist muutmist proovivõtutoru alguses ümberlülitamise teel nullgaasilt võrdlusgaasile. Kui õigesti kalibreeritud analüsaatori korral on näit pärast nõuetekohast ajavahemikku ≤ 99 % algkontsentratsioonist, viitab see lekkega seotud probleemile, mis tuleb kõrvaldada.

9.3.5.   Analüütilise süsteemi reageerimisaja kontrollimine

Süsteemi seadistused reageerimisaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui mõõtmisel katse ajal (st rõhk, voolukiirused, analüsaatorite filtri seadistused ja kõik muud reageerimisaega mõjutavad tegurid). Reageerimisaja määramiseks viiakse läbi gaasi ümberlülitamine vahetult proovivõtturi sisselaskeava juures. Gaasi ümberlülitus tuleb teha vähem kui 0,1 sekundiga. Katses kasutatavad gaasid peaksid muutma kontsentratsiooni vähemalt 60 % skaala täisväärtusest (FS).

Iga gaasikomponendi kontsentratsioonijälg tuleb salvestada. Reageerimisaeg määratletakse ajavahemikuna gaasi ümberlülitamise ja vastava salvestatud kontsentratsioonimuutuse vahel. Süsteemi reageerimisaeg (t
  90) koosneb mõõtedetektori viiteajast ja detektori kasvuajast. Viiteaeg on määratluse kohaselt aeg vahetamishetkest (t
  0) kuni süsteemis 10 % moodustumiseni lõppnäidust (t
  10). Kasvuaeg on määratluse kohaselt aeg, mis kulub reageeringu näidu jõudmiseks 10 %-lt 90 %ni lõppnäidust (t
  90 – t
  10).

Analüsaatori ja heitgaasi vooluhulgale vastavate signaalide aja vastavusseviimiseks määratletakse ülekandeaeg ajavahemikuna vahetamishetkest (t
  0) kuni lõppnäidust 50 % moodustumiseni (t
  50).

Vastavalt punktile 9.3.1.7 peab süsteemi reageerimisaeg olema ≤ 10 s ja kasvuaeg ≤ 2,5 s kõigi piirnormiga komponentide puhul (CO, NOx, HC või NMHC) kõikides kasutatud mõõtepiirkondades. Kui NMHC mõõtmiseks kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldit (NMC), võib süsteemi reageerimisaeg olla pikem kui 10 s.

9.3.6.   NOx konverteri efektiivsuse määramine

Lämmastikdioksiidi (NO2) lämmastikoksiidiks (NO) muundamise konverteri efektiivsus määratakse punktide 9.3.6.1–9.3.6.8 kohaselt (vt joonis 8).

Image

9.3.6.1.   Katseseade

Joonisel 8 esitatud katseskeemi ning allpool esitatud menetlust järgides saab konverterite efektiivsust määrata osonaatori abil.

9.3.6.2.   Kalibreerimine

CLD ja HCLD kalibreeritakse kõige sagedamini kasutatavas mõõtepiirkonnas null- ja võrdlusgaasi kasutades vastavalt tootja spetsifikaadile (NO sisaldus peab moodustama umbes 80 % mõõtepiirkonnast ning NO2 kontsentratsioon gaaside segus peab olema alla 5 % NO kontsentratsioonist). NOx analüsaator peab olema NO režiimis selleks, et võrdlusgaas ei läbiks konverterit. Kontsentratsiooni näit tuleb registreerida.

9.3.6.3.   Arvutus

Konverteri efektiivsus protsentides arvutatakse järgmiselt:

Formula (72)

kus:

| a | NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6 |
| --- | --- |
| b | NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7 |
| c | NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4 |
| d | NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5 |

a

NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.6

b

NOx kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.7

c

NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.4

d

NO kontsentratsioon vastavalt punktile 9.3.6.5

9.3.6.4.   Hapniku lisamine

T-liitmiku kaudu lisatakse gaasivoole pidevalt hapnikku või nullõhku, kuni saadud kontsentratsiooni näit on ligikaudu 20 % väiksem punktis 9.3.6.2 antud kalibreerimisgaasi kontsentratsioonist. (analüsaator on NO mõõterežiimis).

Kontsentratsiooni näit (c) tuleb registreerida. Osonaator on kogu toimingu ajal välja lülitatud.

9.3.6.5.   Osonaatori sisselülitamine

Seejärel lülitatakse osonaator sisse, et tekitada piisavalt osooni, millega alandatakse NO kontsentratsiooni 20 % (minimaalselt 10 %) punktis 9.3.6.2 esitatud kalibreerimiskontsentratsioonist. Kontsentratsiooni näit d registreeritakse (analüsaator on NO mõõterežiimis).

9.3.6.6.   NOx mõõterežiim

Seejärel lülitatakse NO analüsaator NOx mõõterežiimi nii, et gaasisegu (koostisega NO, NO2, O2 ja N2) läbib konverterit. Kontsentratsiooni näit a registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

9.3.6.7.   Osonaatori väljalülitamine

Seejärel lülitatakse osonaator välja. Punktis 9.3.6.6 kirjeldatud gaaside segu juhitakse läbi konverteri detektorisse. Kontsentratsiooni näit b registreeritakse (analüsaator on NOx mõõterežiimis).

9.3.6.8.   NO mõõterežiim

NO mõõterežiimile ümberlülitamisel väljalülitatud osonaatori korral katkestatakse ka hapniku või tehisõhu voog. Analüsaatori NOx näidu kõrvalekalle punkti 9.3.6.2 kohasel mõõtmisel saadud väärtusest võib olla kuni ± 5 %. (analüsaator on NO mõõterežiimis).

9.3.6.9.   Kontrollimiste ajavahemik

Konverteri efektiivsust tuleb määrata vähemalt kord kuus.

9.3.6.10.   Efektiivsusnõue

Konverteri efektiivsus E
  NOx ei tohi olla alla 95 %.

Kui osonaator ei võimalda punkti 9.3.6.5 kohaselt vähendada kontsentratsiooni analüsaatori kõige tavalisemas mõõtepiirkonnas 80 %-lt 20 %-le, kasutatakse suurimat mõõtepiirkonda, mille puhul selline vähendamine saavutatakse.

9.3.7.   Leekionisatsioonidetektori reguleerimine

9.3.7.1.   Detektori reageeringu optimeerimine

FID tuleb reguleerida seadme tootja poolt ette nähtud nõuete kohaselt. Näidu optimeerimiseks kõige tavalisemas mõõtepiirkonnas tuleb võrdlusgaasina kasutada propaani sisaldavat õhku.

Pärast kütuse ja õhuvoolu reguleerimist tootja soovituste kohaselt juhitakse analüsaatorisse võrdlusgaas koostisega 350 ± 75 ppm C Kütusevoole vastav reageering küttegaasi antud vooluhulga korral määratakse võrdlusgaasi ja nullgaasi näitude vahe põhjal. Küttegaasi vooluhulka reguleeritakse astmeliselt tootja spetsifikatsioonist üles- või allapoole. Võrdlus- ja nullgaasi näidud kütuse kõnealuste vooluhulkade juures registreeritakse. Võrdlus- ja nullgaasi näitude vahe esitatakse graafiliselt ning kütuse vooluhulk reguleeritakse vastavalt kõvera sellele osale, mis vastab suurematele väärtustele. See on esimene voolukiiruse seadistus, mida tuleb vajaduse korral optimeerida sõltuvalt süsivesinike kalibreerimisteguritest ja hapniku segava toime määramise katse tulemusest kooskõlas punktidega 9.3.7.2 ja 9.3.7.3. Kui hapniku segav toime või süsivesinike kalibreerimistegurid ei vasta järgmistele spetsifikatsioonidele, tuleb õhuvoolu reguleerida astmeliselt tootja spetsifikatsioonides esitatud väärtustest suuremaks ja väiksemaks, korrates iga vooluhulga puhul punktides 9.3.7.2 ja 9.3.7.3 kirjeldatud samme.

Soovi korral võib optimeerimist teostada SAE dokumendis nr 770141 kirjeldatud menetluse kohaselt.

9.3.7.2.   Süsivesinike kalibreerimistegurid

Analüsaatori lineaarsuse kontroll tehakse punkti 9.2.1.3 kohaselt propaani sisaldava õhu ja puhastatud tehisõhu abil.

Kalibreerimistegurid määratakse pärast analüsaatori kasutuselevõtmist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist. Teatava konkreetse süsivesiniku kalibreerimistegur (r
  h) on suhe FIDi C1 näidu ja balloonis oleva gaasi kontsentratsiooni vahel, väljendatuna ppm C1 väärtusena.

Katsegaasi kontsentratsioon peab tagama näidu, mis moodustab ligikaudu 80 % mõõteskaalast. Kontsentratsioon peab olema teada täpsusega ± 2 %, võttes aluseks mahuliselt väljendatud gravimeetrilise standardi. Peale selle tuleb gaasiballooni eelkonditsioneerida 24 tundi temperatuuril 298 ± 5 K (25 ± 5 °C).

Kasutatavad katsegaasid ja suhtelised kalibreerimistegurid on järgmised:

| a) | metaan ja puhastatud tehisõhk | 1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15 |
| --- | --- | --- |
| b) | propüleen ja puhastatud tehisõhk | 0,90 ≤ r
  h≤ 1,1 |
| c) | tolueen ja puhastatud tehisõhk | 0,90 ≤ r
  h≤ 1,1 |

a)

metaan ja puhastatud tehisõhk

1,00 ≤ r
  h ≤ 1,15

b)

propüleen ja puhastatud tehisõhk

0,90 ≤ r
  h≤ 1,1

c)

tolueen ja puhastatud tehisõhk

0,90 ≤ r
  h≤ 1,1

Need väärtused on antud propaani ja puhastatud tehisõhu kalibreerimisteguri r
  h väärtuse 1 suhtes.

9.3.7.3.   Hapniku segava toime kontrollimine

Ainult lahjendamata heitgaasi analüsaatorite korral kontrollitakse hapniku segavat toimet analüsaatori kasutuselevõtmisel ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

Valida tuleb selline mõõtepiirkond, kus hapniku segava toime kontrollimiseks kasutatavate gaaside kontsentratsioon on üle 50 %. Ahju temperatuur peab katse ajal olema nõuetekohane. Hapniku segava toime kontrolliks kasutatava gaasi spetsifikatsioonid on esitatud punktis 9.3.3.4.

| a) | Analüsaator nullitakse; |
| --- | --- |

a)

Analüsaator nullitakse;

| b) | määratakse analüsaatori mõõteulatus, kasutades ottomootorite korral 0 % hapnikku sisaldavat segu. Diiselmootorite korral kasutatavate mõõteseadmete mõõteulatus määratakse 21 % hapnikku sisaldava seguga; |
| --- | --- |

b)

määratakse analüsaatori mõõteulatus, kasutades ottomootorite korral 0 % hapnikku sisaldavat segu. Diiselmootorite korral kasutatavate mõõteseadmete mõõteulatus määratakse 21 % hapnikku sisaldava seguga;

| (c) | nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % skaala täisväärtusest, korratakse käesoleva punkti samme a ja b; |
| --- | --- |

(c)

nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud üle 0,5 % skaala täisväärtusest, korratakse käesoleva punkti samme a ja b;

| d) | analüsaatorisse juhitakse hapniku segava toime kontrollimiseks ette nähtud 5 % ja 10 % kontsentratsiooniga gaasid; |
| --- | --- |

d)

analüsaatorisse juhitakse hapniku segava toime kontrollimiseks ette nähtud 5 % ja 10 % kontsentratsiooniga gaasid;

| e) | nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui ± 1 % skaala täisväärtusest, korratakse katset; |
| --- | --- |

e)

nullreaktsiooni kontrollitakse uuesti. Kui see on muutunud enam kui ± 1 % skaala täisväärtusest, korratakse katset;

| f) | hapniku segav toime E
  O2 arvutatakse sammus d kasutatud iga segu puhul järgmiselt:

   (73)
  seejuures on analüsaatori reageering

   (74)
  kus:







  c
  ref, | HC etalonkontsentratsioon sammus b, ppm C |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | HC etalonkontsentratsioon sammus d, ppm C |
| c
  FS,b | täisskaalale vastav HC kontsentratsioon sammus b, ppm C |
| c
  FS,d | täisskaalale vastav HC kontsentratsioon sammus d, ppm C |
| c
  m,b | HC mõõdetud kontsentratsioon sammus b, ppm C |
| c
  m,d | HC mõõdetud kontsentratsioon sammus d, ppm C |

f)

hapniku segav toime E
  O2 arvutatakse sammus d kasutatud iga segu puhul järgmiselt:

Formula (73)

seejuures on analüsaatori reageering

Formula (74)

kus:

c
  ref,

HC etalonkontsentratsioon sammus b, ppm C

c
  ref,d

HC etalonkontsentratsioon sammus d, ppm C

c
  FS,b

täisskaalale vastav HC kontsentratsioon sammus b, ppm C

c
  FS,d

täisskaalale vastav HC kontsentratsioon sammus d, ppm C

c
  m,b

HC mõõdetud kontsentratsioon sammus b, ppm C

c
  m,d

HC mõõdetud kontsentratsioon sammus d, ppm C

| g) | hapniku segav toime E
  O2 peab kõikide hapniku segava toime kontrollimiseks nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ±1,5 %; |
| --- | --- |

g)

hapniku segav toime E
  O2 peab kõikide hapniku segava toime kontrollimiseks nõutavate gaaside puhul olema enne katset alla ±1,5 %;

| h) | kui hapniku segav toime E
  O2 on üle 1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovivoolu astmeliselt tootja poolt antud spetsifikatsioonides toodud väärtustest suuremaks ja väiksemaks; |
| --- | --- |

h)

kui hapniku segav toime E
  O2 on üle 1,5 %, võib püüda seda korrigeerida, reguleerides õhuvoolu, kütusevoolu ja proovivoolu astmeliselt tootja poolt antud spetsifikatsioonides toodud väärtustest suuremaks ja väiksemaks;

| i) | hapniku segava toime kontrolli tuleb korrata iga uue seadistuse puhul. |
| --- | --- |

i)

hapniku segava toime kontrolli tuleb korrata iga uue seadistuse puhul.

9.3.8.   Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) efektiivsus

NMCd kasutatakse metaanist erinevate süsivesinike eemaldamiseks uuritavast gaasist kõikide süsivesinike, välja arvatud metaan, oksüdeerimise teel. Ideaalselt on muundumine metaani puhul 0 % ning teiste süsivesinike, nt etaani puhul 100 %. NMHC täpseks mõõtmiseks määratakse kõnealused kaks efektiivsust ning kasutatakse neid NMHC heitgaasi massivoolu arvutamisel (vt punkt 8.5.2).

9.3.8.1.   Metaani eemaldamise efektiivsus

Metaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma selleta ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Efektiivsus määratakse järgmiselt:

Formula (75)

kus:

| c
  HC(w/NMC) | HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMCst, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

HC kontsentratsioon CH4 voolamisel läbi NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

HC kontsentratsioon CH4 möödavoolu puhul NMCst, ppm C

9.3.8.2.   Etaani eemaldamise efektiivsus

Etaan-kalibreerimisgaas juhitakse läbi FID möödavooluga NMCst ja ilma selleta ning saadud kaks kontsentratsiooni väärtust registreeritakse. Efektiivsus määratakse järgmiselt:

Formula (76)

kus:

| c
  HC(w/NMC) | HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC, ppm C |
| --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMCst, ppm C |

c
  HC(w/NMC)

HC kontsentratsioon C2H6 voolamisel läbi NMC, ppm C

c
  HC(w/o NMC)

HC kontsentratsioon C2H6 möödavoolu puhul NMCst, ppm C

9.3.9.   Segavad toimed

Kui lisaks uuritavale gaasile on veel muid gaase, võivad need näitu mitmel viisil moonutada. NDIR mõõtevahendite puhul esinev segav toime on positiivne juhul, kui segav gaas avaldab uuritava gaasiga samalaadset mõju, kuid vähemal määral. NDIR mõõteseadmete puhul esineb negatiivne segav toime juhul, kui segav gaas laiendab mõõdetava gaasi neeldumisriba, ning CLD mõõtevahendite puhul juhul, kui segav gaas summutab reageeringut. Segava toime kontrollimine punktide 9.3.9.1 ja 9.3.9.3 kohaselt tehakse enne analüsaatorite esmakordset kasutamist ning pärast suuremate hooldustööde tegemist.

9.3.9.1.   Segava toime kontrollimine CO analüsaatori puhul

CO analüsaatori tööd võivad segada vesi ja CO2. Seetõttu puhutakse toatemperatuuril veest läbi CO2 võrdlusgaas, mille kontsentratsioon vastab 80–100 % katse suurima mõõtepiirkonna lõppväärtusest, ning tulemus registreeritakse. Analüsaatori reageering ei tohi ületada 2 % katse ajal eeldatavast CO keskmisest kontsentratsioonist.

CO2 ja H2O segava toime määramist võib läbi viia ka eraldi katsetes. Kui CO2 ja H2O sisaldused ületavad katse ajal eeldatavaid suurimaid väärtusi, siis tuleb kõiki saadud segavat toimet iseloomustavaid parameetrite väärtusi vähendada sel teel, et määratud segav toime korrutatakse eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja katse ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Samuti võib teostada segava toime eraldi määramist H2O selliste kontsentratsioonidega, mis on väiksemad katse ajal eeldatavatest suurimatest väärtustest, kuid siis tuleb H2O määratud segavat toimet suurendada sel teel, et määratud segav toime korrutatakse H2O eeldatava maksimaalse kontsentratsiooni ja katse ajal tegelikult kasutatud väärtuse suhtega. Kahe muudetud mastaabiga segava toime väärtuste summa peab jääma selles punktis määratletud tolerantsi piiresse.

9.3.9.2.   NOx analüsaatori summutava mõju kontrollimine CLD analüsaatori korral

CLD (ja HCLD) analüsaatorite puhul tuleb tähelepanu pöörata kahele gaasile. Need on CO2 ja veeaur. Kõnealuste gaaside summutav mõju on võrdeline nende kontsentratsiooniga ning seetõttu tuleb katseliselt kindlaks määrata summutustase katses esinevate suurimate eeldatavate kontsentratsioonide puhul. Kui CLD analüsaatoris kasutatakse summutuse kompenseerimiseks algoritmi, mis eeldab H2O ja/või CO2 mõõteseadmete kasutamist, siis hinnatakse summutustaset sisselülitatud mõõteseadmete ja algoritmi kasutamisel.

9.3.9.2.1.   CO2 summutava mõju kontrollimine

NDIR analüsaatorist juhitakse läbi võrdlusgaas, mille CO2 sisaldus vastab 80–100 % maksimaalsest mõõtepiirkonnast, ja registreeritakse CO2 sisaldusele vastav väärtus A. Seda gaasi lahjendatakse ligikaudu 50 % NO võrdlusgaasiga ja juhitakse seejärel läbi NDIR ja CLD analüsaatorite, seejuures registreeritakse CO2 ja NO sisaldusele vastavad väärtused B ja C. Seejärel CO2 vool katkestatakse ning läbi (H)CLD juhitakse ainult NO sisaldav võrdlusgaas ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus D.

Summutusprotsent arvutatakse järgmiselt:

Formula (77)

kus:

| A | NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, % |
| --- | --- |
| B | NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, % |
| C | (H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| D | (H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm |

A

NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendamata CO2 kontsentratsioon, %

B

NDIR analüsaatori abil mõõdetud lahjendatud CO2 kontsentratsioon, %

C

(H)CLD abil mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

D

(H)CLD abil mõõdetud lahjendamata NO kontsentratsioon, ppm

CO2 ja NO võrdlusgaasi lahjendamiseks ja koguste määramiseks võib tüübikinnitusasutuse heakskiidul kasutada alternatiivseid meetodeid, nagu dünaamiline segamine.

9.3.9.2.2.   Vee summutava mõju kontrollimine

Seda kontrolli rakendatakse ainult niiske gaasi kontsentratsiooni mõõtmisel. Vee summutava mõju arvutamisel peab arvesse võtma, et NO võrdlusgaas lahjendatakse veeauruga ning et veeauru kontsentratsiooni segus tuleb reguleerida, et see vastaks eeldatavale kontsentratsioonile katse ajal.

Läbi (H)CLD juhitakse võrdlusgaas, milles NO sisaldus vastab 80–100 % tavalise mõõtepiirkonna lõppväärtusest ja registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus D. Seejärel juhitakse NO-d sisaldav võrdlusgaas toatemperatuuril läbi vee ja läbi (H)CLD ning registreeritakse NO sisaldusele vastav väärtus C. Määratakse vee temperatuur ja registreeritakse vastav väärtus F. Määratakse küllastunud veeauru rõhk temperatuuril, mis vastab barbotööris oleva vee temperatuurile (F), ja registreeritakse rõhu väärtus G.

Veeauru kontsentratsioon (%) segus arvutatakse järgmiselt:

Formula (78)

ja registreeritakse väärtusena H. Eeldatav lahjendunud NO võrdlusgaasi kontsentratsioon (veeaurus) arvutatakse järgmiselt:

Formula (79)

ja registreeritakse väärtusena D
  e. Diiselmootorite heitgaaside korral arvutatakse katse ajal heitgaasides eeldatav veeauru kontsentratsioon (%) maksimaalsest CO2 kontsentratsioonist A heitgaasis eeldusel, et kütuses sisalduvate H ja C aatomite suhe on 1,8/1, järgmisel viisil:

Formula (80)

ja registreeritakse väärtusena H
  m.

Vee summutav mõju protsentides arvutatakse järgmiselt:

Formula (81)

kus:

| D
  e | eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| C | mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm |
| H
  m | suurim veeauru kontsentratsioon, % |
| H | tegelik veeauru kontsentratsioon, % |

D
  e

eeldatav lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

C

mõõdetud lahjendatud NO kontsentratsioon, ppm

H
  m

suurim veeauru kontsentratsioon, %

H

tegelik veeauru kontsentratsioon, %

9.3.9.2.3.   Suurim lubatav summutus

CO2 ja vee põhjustatud summaarne summutus ei tohi ületada 2 % skaala lõppväärtusest.

9.3.9.3.   NOx analüsaatori summutuse kontrollimine NDUV analüsaatori korral

Süsivesinikud ja H2O võivad avaldada positiivset segavat toimet NDUV analüsaatorile ning põhjustada analoogse reageeringu kui NOx. Kui NDUV analüsaatoris kasutatakse kompenseerimiseks algoritme, mille abil mõõdetakse muid gaase sellise segava toime kontrollimiseks, siis tuleb sellised mõõtmised algoritmide testimiseks läbi viia samal ajal analüsaatorile avaldatava segava toime kontrollimisega.

9.3.9.3.1.   Kontrollimise käik

NDUV analüsaator käivitatakse, seda juhitakse, nullistatakse ja mõõteulatus määratakse kindlaks vastavalt mõõteseadme tootja juhistele. Sellise kontrollimise läbiviimiseks on soovitav kasutada mootori heitgaase. NOx kvantitatiivse sisalduse määramiseks heitgaasis kasutatakse CLD-d. CLD reageeringut kasutatakse võrdlusväärtusena. Seega tuleb HC sisaldust heitgaasis määrata FID analüsaatoriga. FID reageeringut kasutatakse süsivesinike sisalduse võrdlusväärtusena.

Kui katses kasutatakse proovi kuivatit, siis suunatakse mootori heitgaasid NDUV analüsaatorisse kuivatist ülesvoolu olevas kohas. Oodatakse analüsaatori näidu stabiliseerumist. Stabiliseerumiseks vajalik aeg hõlmab aega, mis on vajalik ülekandetoru läbipuhumiseks ja analüsaatori reageeringu saamiseks. Kuigi kõik analüsaatorid mõõdavad proovis kontsentratsiooni, tuleb registreerida 30 s jooksul kogutud andmed, ja arvutada kolme analüsaatori näitude aritmeetilised keskmised.

CLD näidu keskväärtus lahutatakse NDUV näidu keskväärtusest. See vahe korrutatakse HC eeldatava kontsentratsiooni ja kontrollimise ajal mõõdetud HC kontsentratsiooni suhtega järgmiselt:

Formula (82)

kus:

| c
  NOx,CLD | CLD abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm |
| --- | --- |
| c
  NOx,NDUV | NDUV abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm |
| c
  HC,e | HC eeldatav suurim kontsentratsioon, ppm |
| c
  HC,e | HC mõõdetud kontsentratsioon, ppm |

c
  NOx,CLD

CLD abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm

c
  NOx,NDUV

NDUV abil mõõdetud NOx kontsentratsioon, ppm

c
  HC,e

HC eeldatav suurim kontsentratsioon, ppm

c
  HC,e

HC mõõdetud kontsentratsioon, ppm

9.3.9.3.2.   Suurim lubatav summutus

HC ja vee põhjustatud summaarne summutus ei tohi ületada 2 % NOx katse ajal eeldatavast kontsentratsioonist.

9.3.9.4.   Proovi kuivati

Proovi kuivatis eemaldatakse vesi, mis võib avaldada NOx määramisele segavat toimet.

9.3.9.4.1.   Proovi kuivati efektiivsus

Kuiva gaasi CLD analüsaatorite puhul tuleb tõendada, et veeauru suurima eeldatava kontsentratsiooni H
  m (vt punkt 9.3.9.2.2) korral hoiab proovi kuivati niiskusesisalduse CLDs väärtusel ≤ 5 g vett kg kuiva õhu kohta (või umbes 0,008 % H2O), mis vastab 100 % suhtelisele õhuniiskusele temperatuuril 3,9 °C ja rõhul 101,3 kPa. See niiskuse määratlus on samaväärne ka 25 % suhtelise õhuniiskusega temperatuuril 25 °C ja rõhul 101,3 kPa. Selle tõendamiseks võib mõõta temperatuuri termokuivati väljavooluava juures või mõõta niiskust mõnes vahetult CLDst ülesvoolu jäävas punktis. Samuti võib mõõta CLDst väljuva heitgaasi niiskust, kui CLDsse siseneb ainult kuivatist lähtuv voog.

9.3.9.4.2.   NO2 sisseimbumine proovi kuivatis

Vale tehnilise lahenduse tõttu proovi kuivatisse jääv vesi võib proovist eemaldada osa NO2. Kui proovi kuivatit kasutatakse koos NDUV analüsaatoriga, milles puudub ülesvoolu paiknev NO2/NO konverter, siis on võimalik osa NO2 eemaldamine proovist enne NOx määramist.

Proovi kuivati peab võimaldama määrata NO2 suurima eeldatava kontsentratsiooni korral vähemalt 95 % NO2 kogusisaldusest.

9.3.10.   Lahjendamata gaasiliste saasteainete proovivõtt vajaduse korral

Gaasiliste saasteainete proovivõtturid tuleb paigaldada vähemalt 0,5 m või väljalasketoru kolmekordsele läbimõõdule vastavale kaugusele (olenevalt sellest, kumb on suurem) heitgaasisüsteemi väljalaskeavast ülesvoolu, kuid piisavalt mootori lähedale selleks, et heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures oleks vähemalt 343 K (70 °C).

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu selleks, et proov oleks kõigi silindrite keskmiste heitgaasikoguste suhtes representatiivne. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, soovitatakse proovivõtturist ülespoole jäävad väljalasketorustikud ühendada. Kui see ei ole võimalik, siis on lubatud võtta proov suurima CO2 heitega rühmast. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

Kui mootor on varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, võetakse heitgaasiproov järeltöötlussüsteemist allavoolu.

9.3.11.   Lahjendatud gaasiliste saasteainete proovivõtt vajaduse korral

Mootori ja täisvoolulahjendussüsteemi vahel asuv heitgaasitoru peab vastama 3. liites ette nähtud nõuetele. Gaasiliste saasteainete proovivõttur(id) paigaldatakse lahjendustunnelis kohas, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud ning mis asub tahkete osakeste proovivõtturi lähedal.

Proovi saab tavaliselt võtta kahel viisil:

| a) | heited kogutakse tsükli jooksul kogumiskotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb kogumiskott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), NOx puhul peab proovikoti temperatuur olema kõrgem kastepunkti temperatuurist; |
| --- | --- |

a)

heited kogutakse tsükli jooksul kogumiskotti ning mõõdetakse pärast katse lõppu; HC puhul tuleb kogumiskott kuumutada temperatuurini 464 ± 11 K (191 ± 11 °C), NOx puhul peab proovikoti temperatuur olema kõrgem kastepunkti temperatuurist;

| b) | saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli aja. |
| --- | --- |

b)

saasteainete proove võetakse pidevalt ning integreeritakse üle kogu tsükli aja.

Taustkontsentratsioon määratakse lahjendustunnelist ülesvoolu paiknevas kohas meetodiga a või b ja see lahutatakse heite kontsentratsioonidest vastavalt punktile 8.5.2.3.2.

9.4.   Tahkete osakeste mõõte- ja proovivõtusüsteem

9.4.1.   Üldspetsifikatsioonid

Tahkete osakeste massi määramiseks vajatakse tahkete osakeste lahjendus- ja proovivõtusüsteemi, tahkete osakeste proovivõtufiltrit, mikrogrammkaalu ning reguleeritava temperatuuri ja niiskusega kaalukambrit. Tahkete osakeste proovivõtusüsteem peab olema sellise konstruktsiooniga, et on tagatud osakeste representatiivne proov, mis on proportsionaalne heitevooga.

9.4.2.   Üldnõuded lahjendussüsteemile

Tahkete osakeste määramiseks tuleb proov lahjendada filtritud välisõhu, tehisõhu või lämmastikuga (lahjendusaine). Lahjendussüsteem peab võimaldama järgmist:

| a) | vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides on täielikult välistatud; |
| --- | --- |

a)

vee kondenseerumine lahjendus- ja proovivõtusüsteemides on täielikult välistatud;

| b) | lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse vahemikus 315–325 K (42–52 °C) filtripesa(de)st üles- või allavoolu 20 cm kaugusel; |
| --- | --- |

b)

lahjendatud heitgaasi temperatuur hoitakse vahemikus 315–325 K (42–52 °C) filtripesa(de)st üles- või allavoolu 20 cm kaugusel;

| c) | lahjendusaine temperatuur on vahemikus 293–325 K (20–52 °C) lahjendustunnelisse sisenemiskoha vahetus läheduses; |
| --- | --- |

c)

lahjendusaine temperatuur on vahemikus 293–325 K (20–52 °C) lahjendustunnelisse sisenemiskoha vahetus läheduses;

| d) | minimaalne lahjendusaste on vahemikus 5: 1 kuni 7: 1 ja vähemalt 2: 1 esmases lahjendusetapis, arvutatuna mootori maksimaalse heitgaasivoo suhtes; |
| --- | --- |

d)

minimaalne lahjendusaste on vahemikus 5: 1 kuni 7: 1 ja vähemalt 2: 1 esmases lahjendusetapis, arvutatuna mootori maksimaalse heitgaasivoo suhtes;

| e) | osavoolulahjendussüsteemi korral on viibeaeg süsteemis lahjendusaine sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 0,5–5 sekundit; |
| --- | --- |

e)

osavoolulahjendussüsteemi korral on viibeaeg süsteemis lahjendusaine sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 0,5–5 sekundit;

| f) | täisvoolulahjendussüsteemis on viibeaeg süsteemis lahjendusaine sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 1–5 sekundit ja sekundaarses lahjendussüsteemis, kui see on olemas, on viibeaeg sekundaarse lahjendusaine sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vähemalt 0,5 sekundit. |
| --- | --- |

f)

täisvoolulahjendussüsteemis on viibeaeg süsteemis lahjendusaine sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vahemikus 1–5 sekundit ja sekundaarses lahjendussüsteemis, kui see on olemas, on viibeaeg sekundaarse lahjendusaine sisenemiskoha ja filtripesa(de) vahel vähemalt 0,5 sekundit.

Lahjendusaine kuivatamine enne selle sisenemist lahjendussüsteemi on lubatud ning on eriti kasulik suure niiskusesisaldusega lahjendusaine puhul.

9.4.3.   Tahkete osakeste proovi võtmine

9.4.3.1.   Osavoolulahjendussüsteem

Tahkete osakeste proovivõttur paigaldatakse gaasiliste saasteainete proovivõtturi vahetusse lähedusse, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida segavat toimet. Seepärast kohaldatakse punkti 9.3.10 paigaldamissätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtutoru peab vastama 3. liites esitatud nõuetele.

Hargneva väljalasketorustikuga mitmesilindrilise mootori puhul peab proovivõtturi sissevooluava asuma piisavalt kaugel allavoolu selleks, et proov oleks kõigi silindrite keskmiste heitgaasikoguste suhtes representatiivne. Kui tegemist on mitmesilindrilise mootoriga, mille väljalasketorustikud moodustavad omaette rühmad, nagu V-kujulise mootorikonfiguratsiooni korral, soovitatakse proovivõtturist ülespoole jäävad väljalasketorustikud ühendada. Kui seda ei saa teostada, on lubatud võtta proov suurima kübemeheitega rühmast. Saasteainete sisalduse määramiseks heitgaasis tuleb kasutada heitgaasivoo üldmassi.

9.4.3.2.   Täisvoolulahjendussüsteem

Tahkete osakeste proovivõttur paigaldatakse lahjendustunnelisse gaasiliste saasteainete proovivõtturi lähedale, kuid siiski piisavalt kaugele, et vältida häireid. Seepärast kohaldatakse punkti 9.3.11 paigaldamissätteid ka tahkete osakeste proovivõtu suhtes. Proovivõtutoru peab vastama 3. liites esitatud nõuetele.

9.4.4.   Tahkete osakeste proovivõtufiltrid

Lahjendatud heitgaasi proov võetakse filtriga, mis katseseeria ajal vastab punktide 9.4.4.1–9.4.4.3 nõuetele.

9.4.4.1.   Filtri spetsifikatsioon

Kõigi filtritüüpide 0,3 μm DOP (dioktüülftalaat) kogumisefektiivsus peab olema vähemalt 99 %. Filtri materjal peab olema kas

| a) | fluorosüsinikuga (PTFE) kaetud klaaskiud või |
| --- | --- |

a)

fluorosüsinikuga (PTFE) kaetud klaaskiud või

| b) | fluorosüsinikmembraan (PTFE). |
| --- | --- |

b)

fluorosüsinikmembraan (PTFE).

9.4.4.2.   Filtri suurus

Filter peab olema ringikujuline, nimiläbimõõduga 47 mm (tolerants 46,50 ± 0,6 mm) ja tööosa (sadestusala) läbimõõt peab olema vähemalt 38 mm.

9.4.4.3.   Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus

Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus peab olema vahemikus 0,90–1,00 m/s, seejuures võib seda vahemikku ületada registreeritud voolukiiruste väärtustest vähem kui 5 %. Kui tahkete osakeste mass filtril on suurem kui 400 μg, siis võib filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus väheneda kuni 0,50 m/s. Filtri pinda läbiva gaasivoolu kiirus arvutatakse proovi mahukiiruse ja filtri tööpinna jagatisena tingimustes, mis vastavad filtrist ülesvoolu olevale rõhule ja filtri pinna temperatuurile.

9.4.5.   Nõuded kaalukambrile ja analüütilistele kaaludele

Kambri (või ruumi) õhk ei tohi sisaldada mingeid saasteaineid (nagu tolm, aerosool või osaliselt lenduvad ained), mis võivad tahkete osakeste filtrit saastada. Kaalumisruum peab vastama nõuetele vähemalt 60 min enne filtrite kaalumist.

9.4.5.1.   Tingimused kaalukambris

Tahkete osakeste filtrite konditsioneerimise ja kaalumise kambri (või ruumi) temperatuur peab olema 295 K ± 1 K (22 °C ± 1 °C) kogu filtrite konditsioneerimise ja kaalumise ajal. Niiskusesisaldus peab vastama kastepunktile 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Kui stabiliseerimine ja kaalumine toimub erinevates keskkondades, siis peab stabiliseerimiskeskkonna temperatuur olema 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C), kuid kastepunktile esitatavad nõuded jäävad samaks: 282,5 K ± 1 K (9,5 °C ± 1 °C).

Registreeritakse niiskus ja keskkonna temperatuur.

9.4.5.2.   Võrdlusfiltri kaalumine

12 tunni jooksul pärast proovivõtufiltri kaalumist, kuid eelistatavalt samal ajal, tuleb kaaluda vähemalt kaht kasutamata võrdlusfiltrit. Need peavad olema sama suurusega ja samast materjalist nagu proovivõtufiltrid. Kaalumistulemusi tuleb korrigeerida üleslükke suhtes.

Kui võrdlusfiltrite kaal muutub proovivõtufiltrite kaalumise vahelisel ajal üle 10 μg, visatakse kõik proovivõtufiltrid ära ja heitkoguse määramise katset korratakse.

Võrdlusfiltreid tuleb perioodiliselt asendada hea inseneritava kohaselt, kuid vähemalt kord aastas.

9.4.5.3.   Analüütilised kaalud

Filtri kaalu määramiseks kasutatavad analüütilised kaalud peavad vastama punkti 9.2 tabeli 7 lineaarsuse kontrolli tingimusele. See tähendab, et kaalude täpsus (standardhälve) peab olema vähemalt 2 μg ning lahutusvõime vähemalt 1 μg (1 jaotis = 1 μg).

Filtri nõutava kaalumistäpsuse tagamiseks tuleb kaalud paigaldada järgmiselt:

| a) | kaalud tuleb välismüra ja vibratsiooni mõju välistamiseks paigutada vibroisolatsiooniga alusele, |
| --- | --- |

a)

kaalud tuleb välismüra ja vibratsiooni mõju välistamiseks paigutada vibroisolatsiooniga alusele,

| b) | kaalud peavad olema õhu konvektsioonivoolude eest kaitstud maandusega ühendatud staatilise hajutava varjega. |
| --- | --- |

b)

kaalud peavad olema õhu konvektsioonivoolude eest kaitstud maandusega ühendatud staatilise hajutava varjega.

9.4.5.4.   Staatilise elektri mõju välistamine

Filter tuleb enne kaalumist neutraliseerida, kasutades nt poloonium-neutraliseerijat või muud samasuguse mõjuga vahendit. PTFE membraanfiltri kasutamisel tuleb mõõta staatilisest elektrilaengust põhjustatud pinge, mille soovituslik väärtus peab olema ±2,0 V neutraali suhtes.

Kaalumiskeskkonnas peab elektrostaatiliste laengute kuhjumine olema minimaalne. Võimalikud selleks kasutatavad meetodid on järgmised:

| a) | kaalud peavad olema maandatud; |
| --- | --- |

a)

kaalud peavad olema maandatud;

| b) | kui tahkete osakeste proovi käideldakse käsitsi, siis tuleb selleks kasutada roostevabast terasest pintsette; |
| --- | --- |

b)

kui tahkete osakeste proovi käideldakse käsitsi, siis tuleb selleks kasutada roostevabast terasest pintsette;

| c) | pintsetid peavad olema maandatud maanduslindiga või peab käitaja olema varustatud maanduslindiga, mis on ühendatud ühisesse maandusklemmi kaaludega. Maanduslindid peavad olema sobiva elektrilise takistusega, et kaitsta käitajat juhusliku elektrilöögi eest. |
| --- | --- |

c)

pintsetid peavad olema maandatud maanduslindiga või peab käitaja olema varustatud maanduslindiga, mis on ühendatud ühisesse maandusklemmi kaaludega. Maanduslindid peavad olema sobiva elektrilise takistusega, et kaitsta käitajat juhusliku elektrilöögi eest.

9.4.5.5.   Lisatingimused

Kõik lahjendamata või lahjendatud heitgaasiga kokkupuutuvad lahjendus- ja proovivõtusüsteemi osad, alates väljalasketorust kuni filtripesani, peavad olema konstrueeritud nii, et tahkete osakeste sadestumine või muutumine oleks võimalikult väike. Kõik osad peavad olema valmistatud elektrit juhtivast materjalist, mis ei reageeri heitgaasi komponentidega, ning need peavad olema maandatud, et vältida elektrostaatilist toimet.

9.4.5.6.   Vooluhulga mõõteseadmete kalibreerimine

Kõik tahkete osakeste proovivõtus ja osavoolulahjendussüsteemis kasutatavad vooluhulgamõõturid peavad läbima punktis 9.2.1 kirjeldatud lineaarsuse kontrolli nii tihti, kui on vajalik käesoleva eeskirja (GTR) täpsusnõuete täitmiseks. Vooluhulga võrdlusväärtuste leidmiseks tuleb kasutada täpset vooluhulgamõõturit, mis vastab rahvusvahelistele ja/või riiklikele standarditele. Diferentsiaalvooluhulga mõõteseadmete kalibreerimist on kirjeldatud punktis 9.4.6.2.

9.4.6.   Erinõuded osavoolulahjendussüsteemile

Osavoolulahjendussüsteemi konstruktsioon peab võimaldama mootori väljalaskesüsteemist võtta lahjendamata heitgaasi proportsionaalse proovi, mis vastab heitgaaside vooluhulga ajalistele muutustele. Seetõttu on eriti tähtis täpselt kindlaks määrata lahjendusaste või proovivõtusuhe r
  d või r
  s nii, et punkti 9.4.6.2 täpsusnõuded on täidetud.

9.4.6.1.   Süsteemi reageerimisaeg

Osavoolulahjendussüsteemi juhtimiseks on vaja kiire reageeringuga süsteemi. Süsteemi ülekandeaeg määratakse kindlaks punktis 9.4.6.6 esitatud menetluse kohaselt. Kui heitgaasivoo mõõtmise (vt punkt 8.3.1.2) ja osavoolusüsteemi liidetud ülekandeaeg on < 0,3 s, tuleb kasutada juhtimist reaalajas. Kui üleminekuaeg ületab 0,3 s, tuleb kasutada eelnevalt registreeritud katsel põhinevat eelreguleerimist. Sellisel juhul peab liidetud kasvuaeg olema ≤ 1 s ja liidetud viiteaeg ≤ 10 s.

Kogu süsteemi reageering reguleeritakse nii, et oleks tagatud osakeste representatiivne proov qm

  p,i, mis on proportsionaalne heitgaasi massivooluga. Proportsionaalsuse kindlaksmääramiseks tuleb teostada qm

  p,i ja qm

  ew,i vahelise seose regressioonanalüüs vähemalt 5 Hz andmehõivesageduse juures, ning täidetud peavad olema järgmised kriteeriumid:

| a) | qm

  p,i ja qm

  ew,i vahelise lineaarse regressiooni determinatsioonikordaja r2 ei tohi olla väiksem kui 0,95; |
| --- | --- |

a)

qm

  p,i ja qm

  ew,i vahelise lineaarse regressiooni determinatsioonikordaja r2 ei tohi olla väiksem kui 0,95;

| b) | qm

  ew,i alusel tehtud qm

  p,i hinnangu standardviga ei tohi ületada 5 % qm

  p maksimaalväärtusest; |
| --- | --- |

b)

qm

  ew,i alusel tehtud qm

  p,i hinnangu standardviga ei tohi ületada 5 % qm

  p maksimaalväärtusest;

| c) | regressioonisirge lõikepunktile vastav qm

  p väärtus ei tohi ületada ± 2 % qm

  p maksimaalväärtusest. |
| --- | --- |

c)

regressioonisirge lõikepunktile vastav qm

  p väärtus ei tohi ületada ± 2 % qm

  p maksimaalväärtusest.

Eelreguleerimine on nõutav siis, kui osakeste mõõtmise süsteemi ja heitgaaside massivoo signaali ülekandeaegade, vastavalt t
  50,P ja t
  50,F, summa on > 0,3 s. Sel juhul tuleb teha eelnev katse ja selles määratud heitgaaside massivoo signaalile vastavat väärtust tuleb kasutada proovi voo reguleerimiseks osakeste mõõtmise süsteemi. Osavoolulahjendussüsteemi nõuetekohane reguleerimine saavutatakse, kui qmp
  reguleerimiseks kasutatavat eelkatses määratud qmew, pre
  väärtust nihutatakse eelreguleerimisaja t
  50,P + t
  50,F võrra.

qm

  p,i ja qm

  ew,i vahelise korrelatsiooni kindlakstegemiseks kasutatakse tegeliku katse ajal võetud andmeid, mille puhul qm

  ew,i aeg on nihutatud qm

  p,i suhtes t
  50,F võrra (t
  50,P ei mängi nihutamisel rolli). See tähendab, et ajaline nihe qm

  ew ja qm

  p vahel on nende punktis 9.4.6.6 kindlaksmääratud ülekandeaegade vahe.

9.4.6.2.   Nõuded diferentsiaalvooluhulga mõõtmisel

Osavoolulahjendussüsteemide korral tuleb erilist tähelepanu pöörata proovivoolu qm

  p mõõtetäpsusele siis, kui seda ei mõõdeta otse, vaid määratakse kindlaks diferentsiaalvooluhulga mõõtmise kaudu:

Formula (83)

Sel juhul peab erinevuse maksimaalne viga olema selline, et qm

  p määramise täpsus on ± 5 % siis, kui lahjendusaste on alla 15. Seda saab arvutada kõikide mõõteseadmete vigade ruutkeskmise abil.

Suuruse qm

  p vastuvõetav täpsus saavutatakse ühega järgmistest meetoditest:

| a) | qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qm

  p täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Suuremate lahjendusastmete korral ilmnevad suuremad vead; |
| --- | --- |

a)

qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ±0,2 %, mis tagab qm

  p täpsuse ≤ 5 % lahjendusastme 15 korral. Suuremate lahjendusastmete korral ilmnevad suuremad vead;

| b) | qm

  dw kalibreeritakse qm

  dew suhtes nii, et saavutatakse qm

  p sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkti 9.4.6.2; |
| --- | --- |

b)

qm

  dw kalibreeritakse qm

  dew suhtes nii, et saavutatakse qm

  p sama täpsus kui meetodi a korral. Täpsemalt vt punkti 9.4.6.2;

| c) | qm

  p täpsus määratakse kindlaks kaudselt lahjendusastme määramise täpsusest, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne qm

  p määramise täpsus; |
| --- | --- |

c)

qm

  p täpsus määratakse kindlaks kaudselt lahjendusastme määramise täpsusest, mis määratakse kindlaks märgistusgaasi, nt CO2 abil. Nõutav on meetodiga a samaväärne qm

  p määramise täpsus;

| d) | qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest, qm

  dew ja qm

  dw vahe maksimaalne viga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ±0,2 % katse ajal saadud suurimast qm

  dew väärtusest. |
| --- | --- |

d)

qm

  dew ja qm

  dw absoluutne täpsus on ± 2 % skaala lõppväärtusest, qm

  dew ja qm

  dw vahe maksimaalne viga on 0,2 % piires ning lineaarsusviga on ±0,2 % katse ajal saadud suurimast qm

  dew väärtusest.

9.4.6.3.   Diferentsiaalvooluhulga mõõteseadme kalibreerimine

Vooluhulga mõõteseadmetes kasutatav vooluhulgamõõtur tuleb kalibreerida ühe järgmise meetodi abil nii, et tunnelisse minev proovivool qm

  p vastaks punkti 9.4.6.2 täpsusnõuetele:

| a) | qm

  dw mõõtmiseks kasutatav vooluhulgamõõtur ühendatakse järjestikku qm

  dew vooluhulgamõõturiga, kahe kõnealuse vooluhulgamõõturi näitude vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluhulkade väärtustega, mis jaotuvad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qm

  dw väärtuse ja ning katses kasutatava qm

  dew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda; |
| --- | --- |

a)

qm

  dw mõõtmiseks kasutatav vooluhulgamõõtur ühendatakse järjestikku qm

  dew vooluhulgamõõturiga, kahe kõnealuse vooluhulgamõõturi näitude vahe kalibreeritakse vähemalt viies seadepunktis vooluhulkade väärtustega, mis jaotuvad ühtlaselt katses kasutatava väikseima qm

  dw väärtuse ja ning katses kasutatava qm

  dew väärtuse vahel. Lahjendustunneli kasutamisest võib loobuda;

| b) | kalibreeritud massivoolu seade ühendatakse järjestikku qm

  dew vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku qm

  dw vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50, vastavalt katses kasutatava qmdew väärtusele; |
| --- | --- |

b)

kalibreeritud massivoolu seade ühendatakse järjestikku qm

  dew vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse katses kasutatava väärtuse suhtes. Kalibreeritud vooluhulgaseade ühendatakse järjestikku qm

  dw vooluhulgamõõturiga ning täpsust kontrollitakse vähemalt viie seadeväärtuse suhtes, mis vastavad lahjendusastmele vahemikus 3–50, vastavalt katses kasutatava qmdew väärtusele;

| c) | ülekandetoru (TT) ühendatakse väljalasketorust lahti ja ülekandetoru ühendatakse qm

  p mõõtmiseks sobiva mõõtepiirkonnaga kalibreeritud vooluhulga mõõteseadmega. qm

  dew väärtus tuleb seadistada katses kasutatavale väärtusele vastavaks ja qm

  dw seadistatakse järjestikuliselt vähemalt 5 punkti abil, mis vastavad lahjendusastme vahemikule 3–50. Alternatiivselt võib ette näha eraldi kalibreerimistee, mis läheb tunnelist mööda, kuid kogu- ja lahjendusõhu vood läbi vastavate mõõturite vastavad tegelikus katses kasutatavatele; |
| --- | --- |

c)

ülekandetoru (TT) ühendatakse väljalasketorust lahti ja ülekandetoru ühendatakse qm

  p mõõtmiseks sobiva mõõtepiirkonnaga kalibreeritud vooluhulga mõõteseadmega. qm

  dew väärtus tuleb seadistada katses kasutatavale väärtusele vastavaks ja qm

  dw seadistatakse järjestikuliselt vähemalt 5 punkti abil, mis vastavad lahjendusastme vahemikule 3–50. Alternatiivselt võib ette näha eraldi kalibreerimistee, mis läheb tunnelist mööda, kuid kogu- ja lahjendusõhu vood läbi vastavate mõõturite vastavad tegelikus katses kasutatavatele;

| d) | märgistusgaas juhitakse heitgaaside ülekandetorusse (TT). See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponendi sisaldus. Seda tuleb teha 5 lahjendusastme korral, mis jäävad vahemikku 3–50. Proovi vooluhulga täpsus määratakse lahjendusastme r
  d abil:

   (84)

  qm

  p täpsuse tagamiseks võetakse arvesse gaasianalüsaatorite täpsust. |
| --- | --- |

d)

märgistusgaas juhitakse heitgaaside ülekandetorusse (TT). See märgistusgaas võib olla heitgaasi komponent, näiteks CO2 või NOx. Pärast tunnelis lahjendamist mõõdetakse märgistusgaasi komponendi sisaldus. Seda tuleb teha 5 lahjendusastme korral, mis jäävad vahemikku 3–50. Proovi vooluhulga täpsus määratakse lahjendusastme r
  d abil:

Formula (84)

qm

  p täpsuse tagamiseks võetakse arvesse gaasianalüsaatorite täpsust.

9.4.6.4.   Süsinikuvooluhulga kontrollimine

Tungivalt soovitatakse läbi viia süsinikuvooluhulga kontrollimine, kasutades tegelikku heitgaasi, selleks et tuvastada mõõtmise ja reguleerimisega seotud probleeme ja kontrollida osavoolusüsteemi nõuetekohast toimimist. Süsinikuvooluhulga kontrollimist tuleks teha vähemalt iga kord, kui paigaldatakse uus mootor või muudetakse midagi olulist katsekambri konfiguratsioonis.

Mootor peab töötama suurimale pöördemomendile vastaval koormusel ja kiirusel või mõnes muus statsionaarses režiimis, kus tekib 5 % või rohkem CO2. Osavoolu proovivõtusüsteemi kasutatakse lahjendusteguri ligikaudsel väärtusel 15: 1.

Kui kontrollitakse süsinikuvooluhulka, kohaldatakse 5. liites kirjeldatud menetlust. Süsinikuvooluhulgad arvutatakse vastavalt 5. liites esitatud valemitele 80–82. Erinevus kõikide süsinikuvooluhulkade väärtustes ei tohi ületada 3 %.

9.4.6.5.   Katse-eelne kontrollimine

Katse-eelne kontrollimine tehakse 2 tunni jooksul enne katset järgmisel viisil.

Vooluhulgamõõturite täpsust kontrollitakse samal meetodil kui kalibreerimise puhul (vt punkt 9.4.6.2) vähemalt kahes punktis, kaasa arvatud qm

  dw vooluhulgaväärtused, mis vastavad lahjendusastmetele vahemikus 5–15 katses kasutatava qm

  dew väärtuse puhul.

Juhul kui punktis 9.4.6.2 kirjeldatud kalibreerimismenetluse tulemuste põhjal saab näidata, et vooluhulgamõõturi kalibreering on pikema aja jooksul stabiilne, võib katse-eelse testi ära jätta.

9.4.6.6.   Ülekandeaja määramine

Süsteemi seadeväärtused ülekandeaja hindamiseks peavad olema täpselt samad kui katsemõõtmisel. Ülekandeaja kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist meetodit.

Sõltumatu võrdluseks kasutatav vooluhulgamõõtur, millel on proovi vooluhulga jaoks sobiv mõõtepiirkond, ühendatakse järjestikku proovivõtturiga viimase vahetus läheduses. Selle vooluhulgamõõturi ülekandeaeg peaks olema väiksem kui 100 ms reageerimisaja mõõtmisel kasutatava vooluhulga sammu kohta ja selle voolutakistus peab olema piisavalt väike, et mitte mõjutada osavoolulahjendussüsteemi dünaamilist toimimist, ning see peaks vastama heale inseneritavale.

Heitgaasivoo (või õhuvoolu, kui arvutatakse heitgaasivoogu) astmeline muutus tehakse osavoolulahjendussüsteemi sisendis, alates vooluhulkade väikesest väärtusest kuni vähemalt 90 %-ni heitgaasi maksimaalsest vooluhulgast. Astmelise muutuse käivitusseade peaks olema sama, mida kasutatakse tegelikus katses eelreguleerimise käivitamiseks. Heitgaasivoo sammu käivitav signaal ja vooluhulgamõõturi reageering salvestatakse sagedusega vähemalt 10 Hz.

Nende andmete põhjal määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi ülekandeaeg, milleks on aeg sammu käivitava signaali algusest kuni 50 %-ni vooluhulgamõõturi reageeringust. Samal viisil määratakse kindlaks osavoolulahjendussüsteemi q
  mp signaali ning heitgaasi vooluhulgamõõturi q
  mew,i signaali ülekandeajad. Neid signaale kasutatakse regressioonanalüüsis, mis tehakse iga katse järel (vt punkt 9.4.6.1).

Arvutust korratakse vähemalt viie vooluhulga suurenemisele ja vähenemisele vastava signaali korral ning leitakse keskmine tulemus. Sellest väärtusest lahutatakse võrdluseks kasutatava vooluhulgamõõturi sisemine ülekandeaeg (< 100 ms). Saadakse osavoolulahjendussüsteemi nn eelväärtus, mida kohaldatakse vastavalt punktile 9.4.6.1.

9.5.   CVS-süsteemi kalibreerimine

9.5.1.   Üldised märkused

Püsimahuproovivõtu süsteemi (CVS) kalibreeritakse täpse vooluhulgamõõturi ja voolutakistust reguleeriva seadme abil. Süsteemi läbivat vooluhulka mõõdetakse erineva voolutakistuse korral ning määratakse süsteemi juhtparameetrid ja need seostatakse vooluhulgaga.

Kasutada võib eri tüüpi vooluhulgamõõtureid, näiteks kalibreeritud Venturi toru, kalibreeritud laminaarset vooluhulgamõõturit, kalibreeritud turbiinmõõturit.

9.5.2.   Mahtpumba (PDP) kalibreerimine

Kõik pumba parameetrid mõõdetakse samaaegselt pumbaga jadaühenduses oleva kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru parameetritega. Arvutatud voolukiirus (m3/s pumba sisselaskeava juures, absoluutsel rõhul ja temperatuuril) esitatakse graafiliselt korrelatsioonifunktsioonina, mis vastab pumba parameetrite teatavale kombinatsioonile. Seejärel koostatakse lineaarvõrrand, mis väljendab seost pumba vooluhulga ja korrelatsioonifunktsiooni vahel. Kui CVS-süsteemil on mitu käituskiirust, siis kalibreeritakse kõik kasutatavad vahemikud.

Kalibreerimise ajal tuleb hoida temperatuur muutumatuna.

Lekked kõigis ühendustes ja torudes kalibreerimiseks kasutatava Venturi toru ja CVS-süsteemi pumba vahel peavad jääma alla 0,3 % kõige väiksema vooluhulgaga punktile vastavast väärtusest (suurima voolutakistuse ja mahtpumba väikseima töökiirusega punkt).

9.5.2.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (qv

  CVS) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 6 väärtust) arvutatakse tootja poolt ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Õhuvoolu arvväärtus teisendatakse seejärel pumba väljundvooks (V
  0) ühikutes m3 pöörde kohta, sõltuvalt pumba sisselaskeavas olevast temperatuurist ja rõhust järgmiselt:

Formula (85)

kus:

| qvCVS | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek |
| --- | --- |
| T | temperatuur pumba sisselaskeava juures, K |
| p
  p | absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa |
| n | pumba pöörlemiskiirus, pööre/s |

qvCVS

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

T

temperatuur pumba sisselaskeava juures, K

p
  p

absoluutrõhk pumba sisselaskeava juures, kPa

n

pumba pöörlemiskiirus, pööre/s

Pumba rõhu kõikumiste ning libisemismäära vastastikuse mõju kompenseerimiseks arvutatakse pumba pöörlemiskiiruse, pumba sisse- ja väljalaskeava juures rõhkude erinevuse ja pumba absoluutse väljalaskerõhu vaheline korrelatsioonifunktsioon (X
  0) järgmiselt:

Formula (86)

kus:

| Δp
  p | pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhkude erinevus, kPa |
| --- | --- |
| p
  p | absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa |

Δp
  p

pumba sisse- ja väljalaskeava vaheline rõhkude erinevus, kPa

p
  p

absoluutne rõhk pumba väljalaskeava juures, kPa

Kalibreerimisvõrrandi saamiseks tehakse lineaarse vähimruutude meetodi abil järgmine sobitus:

Formula (87)

D
  0 ja m on vastavalt lõikepunkt ning tõus, mis kirjeldavad regressioonisirgeid.

Mitme kiirusega püsimahuproovivõtu (CVS) süsteemi puhul peavad pumba erinevate vooluhulkade jaoks saadud kalibreerimiskõverad olema ligikaudu paralleelsed ning lõikepunktidele vastavad väärtused (D
  0) peavad suurenema pumba vooluhulga vähenemisel.

Valemi abil arvutatud väärtused peavad vastama V
  0 mõõdetud väärtustele täpsusega ±0,5 %. m väärtused on iga pumba puhul erinevad. Osakeste juurdevool ajas põhjustab pumba libisemise vähenemist, millele vastavad m väiksemad väärtused. Seetõttu tuleb kalibreerimist teha nii pumba kasutuselevõtmisel, pärast suuremaid hooldustöid ja siis, kui kogu süsteemi kontrollimisel ilmneb libisemismäära muutus.

9.5.3.   Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) kalibreerimine

Kriitilise voolurežiimiga Venturi toru kalibreerimisel võetakse aluseks valem Venturi toru kriitilise vooluhulga jaoks. Gaasivool on funktsioon Venturi toru rõhust sisendis ja temperatuurist.

Kriitilise vooluhulga määramiseks koostatakse graafik K
  v ja Venturi toru sisendis oleva rõhu vahelise sõltuvuse kohta. Kriitilise (tõkestatud) vooluhulga puhul on K
  v väärtus suhteliselt konstantne. Rõhu langedes (vaakumis sügavus suureneb) Venturi toru tõkestus kaob ja K
  v väheneb, see tähendab, et kriitilise voolurežiimiga Venturi toru töötab väljaspool lubatavat piirkonda.

9.5.3.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (qvCVS) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 8 väärtust) arvutatakse tootja poolt ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Kalibreerimistegur iga seadistuse puhul arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

Formula (88)

kus:

| qvCVS | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek |
| --- | --- |
| T | temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K |
| p
  p | absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa |

qvCVS

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

T

temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K

p
  p

absoluutne rõhk Venturi toru sissevooluava juures, kPa

Arvutatakse keskmine K
  V ja standardhälve. Standardhälve ei tohi ületada ±0,3 % K
  V keskmisest väärtusest.

9.5.4.   Eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) kalibreerimine

SSV kalibreerimine põhineb eelhelikiirusega Venturi toru vooluhulga valemil. Gaasivool on sisselaskeava rõhu ja temperatuuri ning SSV sissevooluava ja ahendi vahel toimuva rõhulanguse funktsioon, nagu on näidatud valemiga 43 (vt punkt 8.5.1.4).

9.5.4.1.   Andmete analüüs

Õhuvoolu kiirust (Q
  SSV) iga voolutakistuse väärtuse korral (vähemalt 16 väärtust) arvutatakse tootja poolt ette nähtud meetodil vooluhulgamõõturi andmete põhjal standardühikutes (m3/min). Vooluhulgategur iga seadistuse kohta arvutatakse kalibreerimisandmete põhjal järgmiselt:

Formula (89)

kus:

| Q
  SSV | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek |
| --- | --- |
| T | temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K |
| d
  V | SSV ahendi läbimõõt, m |
| r
  p | absoluutsete staatiliste rõhkude suhe SSV ahendi ja sissevooluava juures = , |
| r
  D | SSV ahendi läbimõõdu d
  V ja sissevoolutoru siseläbimõõdu D suhe |

Q
  SSV

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

T

temperatuur Venturi toru sissevooluava juures, K

d
  V

SSV ahendi läbimõõt, m

r
  p

absoluutsete staatiliste rõhkude suhe SSV ahendi ja sissevooluava juures = Formula,

r
  D

SSV ahendi läbimõõdu d
  V ja sissevoolutoru siseläbimõõdu D suhe

Eelhelikiirusega voo vooluhulgale vastava vahemiku kindlaksmääramiseks koostatakse graafik C
  d ja Reynoldsi arvu Re vahelise sõltuvuse kohta SSV ahendis. Re väärtus SSV ahendis arvutatakse järgmise valemiga:

Formula (90)

arvestades, et

Formula (91)

kus:

| A1 | on 25,55152 SI-süsteemi ühikutes |
| --- | --- |
| Q
  SSV | õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek |
| d
  V | SSV ahendi läbimõõt, m |
| μ | gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms |
| b | 1,458 × 106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5 |
| S | 110,4 (empiiriline konstant), K |

A1

on 25,55152 SI-süsteemi ühikutes Formula

Q
  SSV

õhuvoolu kiirus standardtingimustes (101,3 kPa, 273 K), m3/sek

d
  V

SSV ahendi läbimõõt, m

μ

gaasi absoluutne dünaamiline viskoossus, kg/ms

b

1,458 × 106 (empiiriline konstant), kg/ms K0,5

S

110,4 (empiiriline konstant), K

Kuna Q
  SSV on Re valemis lähtesuuruseks, tuleb arvutusi alustada Venturi toru kalibreerimisel alglähenditest Q
  SSV või C
  d väärtuste kohta ja arvutusi korratakse, kuni saadakse Q
  SSV jaoks koonduvad väärtused. Koonduvusel põhinev meetod peab andma täpsuseks vähemalt 0,1 % punktile vastavast väärtusest.

Vähemalt kuueteistkümne punkti puhul, mis asuvad eelhelikiirusega voo piirkonnas, peavad C
  d kalibreerimiskõvera sobitusvalemist arvutatud väärtused vastama ±0,5 % täpsusega kõikides kalibreerimispunktides mõõdetud C
  d väärtustele.

9.5.5.   Kogu süsteemi kontrollimine

Kogu püsimahuproovi võtmise süsteemi ja analüüsisüsteemi täpsuse määramiseks juhitakse tavapärasel viisil töötavasse süsteemi teadaolev kogus gaasilist saasteainet. Saasteaine analüüsimine ja koguse arvutamine toimub punkti 8.5.2.4 kohaselt, välja arvatud propaani puhul, kui HC teguri väärtuse 0,000480 asemel kasutatakse u teguri väärtust 0,000472. Kasutatakse ühte kahest järgmisest meetodist.

9.5.5.1.   Mõõtmine kriitilise voolu ava abil

Püsimahuproovivõtu süsteemi juhitakse kalibreeritud kriitilise ava kaudu teadaolev kogus puhast gaasi (süsinikmonooksiid või propaan). Kui sisendrõhk on piisavalt suur, siis ei sõltu kriitilise ava abil reguleeritav vooluhulk ava väljundrõhust (kriitilisest voolust). Püsimahuproovivõtu süsteem töötab nagu tavalise heitgaasikatse ajal umbes 5–10 minutit. Gaasiproovi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass.

Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

9.5.5.2.   Gravimeetriline mõõtmine

Süsinikmonooksiidi või propaaniga täidetud väikese ballooni kaal määratakse ±0,01 g täpsusega. CVS-süsteemi juhitakse süsinikmonooksiidi või propaani ning süsteemil lastakse töötada 5–10 minutit tavapärasele heitgaasikatsele vastavates tingimustes. Kasutatud puhta gaasi kogus määratakse massierinevuse määramisega. Gaasiproovi analüüsitakse tavaliste seadmetega (kogumiskoti abil või integreerimismeetodil) ning arvutatakse gaasi mass.

Sellisel viisil määratud mass peab vastama süsteemi juhitud gaasi teadaolevale massile täpsusega ± 3 %.

1. LIIDE

WHTC MOOTORI DÜNAMOMEETRILINE PROGRAMM

| Aeg | Normaliseeritud pöörlemiskiirus | Normaliseeritud pöördemoment |
| --- | --- | --- |
| s | protsent | protsent |
| 1 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,0 | 0,0 |
| 5 | 0,0 | 0,0 |
| 6 | 0,0 | 0,0 |
| 7 | 1,5 | 8,9 |
| 8 | 15,8 | 30,9 |
| 9 | 27,4 | 1,3 |
| 10 | 32,6 | 0,7 |
| 11 | 34,8 | 1,2 |
| 12 | 36,2 | 7,4 |
| 13 | 37,1 | 6,2 |
| 14 | 37,9 | 10,2 |
| 15 | 39,6 | 12,3 |
| 16 | 42,3 | 12,5 |
| 17 | 45,3 | 12,6 |
| 18 | 48,6 | 6,0 |
| 19 | 40,8 | 0,0 |
| 20 | 33,0 | 16,3 |
| 21 | 42,5 | 27,4 |
| 22 | 49,3 | 26,7 |
| 23 | 54,0 | 18,0 |
| 24 | 57,1 | 12,9 |
| 25 | 58,9 | 8,6 |
| 26 | 59,3 | 6,0 |
| 27 | 59,0 | 4,9 |
| 28 | 57,9 | m |
| 29 | 55,7 | m |
| 30 | 52,1 | m |
| 31 | 46,4 | m |
| 32 | 38,6 | m |
| 33 | 29,0 | m |
| 34 | 20,8 | m |
| 35 | 16,9 | m |
| 36 | 16,9 | 42,5 |
| 37 | 18,8 | 38,4 |
| 38 | 20,7 | 32,9 |
| 39 | 21,0 | 0,0 |
| 40 | 19,1 | 0,0 |
| 41 | 13,7 | 0,0 |
| 42 | 2,2 | 0,0 |
| 43 | 0,0 | 0,0 |
| 44 | 0,0 | 0,0 |
| 45 | 0,0 | 0,0 |
| 46 | 0,0 | 0,0 |
| 47 | 0,0 | 0,0 |
| 48 | 0,0 | 0,0 |
| 49 | 0,0 | 0,0 |
| 50 | 0,0 | 13,1 |
| 51 | 13,1 | 30,1 |
| 52 | 26,3 | 25,5 |
| 53 | 35,0 | 32,2 |
| 54 | 41,7 | 14,3 |
| 55 | 42,2 | 0,0 |
| 56 | 42,8 | 11,6 |
| 57 | 51,0 | 20,9 |
| 58 | 60,0 | 9,6 |
| 59 | 49,4 | 0,0 |
| 60 | 38,9 | 16,6 |
| 61 | 43,4 | 30,8 |
| 62 | 49,4 | 14,2 |
| 63 | 40,5 | 0,0 |
| 64 | 31,5 | 43,5 |
| 65 | 36,6 | 78,2 |
| 66 | 40,8 | 67,6 |
| 67 | 44,7 | 59,1 |
| 68 | 48,3 | 52,0 |
| 69 | 51,9 | 63,8 |
| 70 | 54,7 | 27,9 |
| 71 | 55,3 | 18,3 |
| 72 | 55,1 | 16,3 |
| 73 | 54,8 | 11,1 |
| 74 | 54,7 | 11,5 |
| 75 | 54,8 | 17,5 |
| 76 | 55,6 | 18,0 |
| 77 | 57,0 | 14,1 |
| 78 | 58,1 | 7,0 |
| 79 | 43,3 | 0,0 |
| 80 | 28,5 | 25,0 |
| 81 | 30,4 | 47,8 |
| 82 | 32,1 | 39,2 |
| 83 | 32,7 | 39,3 |
| 84 | 32,4 | 17,3 |
| 85 | 31,6 | 11,4 |
| 86 | 31,1 | 10,2 |
| 87 | 31,1 | 19,5 |
| 88 | 31,4 | 22,5 |
| 89 | 31,6 | 22,9 |
| 90 | 31,6 | 24,3 |
| 91 | 31,9 | 26,9 |
| 92 | 32,4 | 30,6 |
| 93 | 32,8 | 32,7 |
| 94 | 33,7 | 32,5 |
| 95 | 34,4 | 29,5 |
| 96 | 34,3 | 26,5 |
| 97 | 34,4 | 24,7 |
| 98 | 35,0 | 24,9 |
| 99 | 35,6 | 25,2 |
| 100 | 36,1 | 24,8 |
| 101 | 36,3 | 24,0 |
| 102 | 36,2 | 23,6 |
| 103 | 36,2 | 23,5 |
| 104 | 36,8 | 22,7 |
| 105 | 37,2 | 20,9 |
| 106 | 37,0 | 19,2 |
| 107 | 36,3 | 18,4 |
| 108 | 35,4 | 17,6 |
| 109 | 35,2 | 14,9 |
| 110 | 35,4 | 9,9 |
| 111 | 35,5 | 4,3 |
| 112 | 35,2 | 6,6 |
| 113 | 34,9 | 10,0 |
| 114 | 34,7 | 25,1 |
| 115 | 34,4 | 29,3 |
| 116 | 34,5 | 20,7 |
| 117 | 35,2 | 16,6 |
| 118 | 35,8 | 16,2 |
| 119 | 35,6 | 20,3 |
| 120 | 35,3 | 22,5 |
| 121 | 35,3 | 23,4 |
| 122 | 34,7 | 11,9 |
| 123 | 45,5 | 0,0 |
| 124 | 56,3 | m |
| 125 | 46,2 | m |
| 126 | 50,1 | 0,0 |
| 127 | 54,0 | m |
| 128 | 40,5 | m |
| 129 | 27,0 | m |
| 130 | 13,5 | m |
| 131 | 0,0 | 0,0 |
| 132 | 0,0 | 0,0 |
| 133 | 0,0 | 0,0 |
| 134 | 0,0 | 0,0 |
| 135 | 0,0 | 0,0 |
| 136 | 0,0 | 0,0 |
| 137 | 0,0 | 0,0 |
| 138 | 0,0 | 0,0 |
| 139 | 0,0 | 0,0 |
| 140 | 0,0 | 0,0 |
| 141 | 0,0 | 0,0 |
| 142 | 0,0 | 4,9 |
| 143 | 0,0 | 7,3 |
| 144 | 4,4 | 28,7 |
| 145 | 11,1 | 26,4 |
| 146 | 15,0 | 9,4 |
| 147 | 15,9 | 0,0 |
| 148 | 15,3 | 0,0 |
| 149 | 14,2 | 0,0 |
| 150 | 13,2 | 0,0 |
| 151 | 11,6 | 0,0 |
| 152 | 8,4 | 0,0 |
| 153 | 5,4 | 0,0 |
| 154 | 4,3 | 5,6 |
| 155 | 5,8 | 24,4 |
| 156 | 9,7 | 20,7 |
| 157 | 13,6 | 21,1 |
| 158 | 15,6 | 21,5 |
| 159 | 16,5 | 21,9 |
| 160 | 18,0 | 22,3 |
| 161 | 21,1 | 46,9 |
| 162 | 25,2 | 33,6 |
| 163 | 28,1 | 16,6 |
| 164 | 28,8 | 7,0 |
| 165 | 27,5 | 5,0 |
| 166 | 23,1 | 3,0 |
| 167 | 16,9 | 1,9 |
| 168 | 12,2 | 2,6 |
| 169 | 9,9 | 3,2 |
| 170 | 9,1 | 4,0 |
| 171 | 8,8 | 3,8 |
| 172 | 8,5 | 12,2 |
| 173 | 8,2 | 29,4 |
| 174 | 9,6 | 20,1 |
| 175 | 14,7 | 16,3 |
| 176 | 24,5 | 8,7 |
| 177 | 39,4 | 3,3 |
| 178 | 39,0 | 2,9 |
| 179 | 38,5 | 5,9 |
| 180 | 42,4 | 8,0 |
| 181 | 38,2 | 6,0 |
| 182 | 41,4 | 3,8 |
| 183 | 44,6 | 5,4 |
| 184 | 38,8 | 8,2 |
| 185 | 37,5 | 8,9 |
| 186 | 35,4 | 7,3 |
| 187 | 28,4 | 7,0 |
| 188 | 14,8 | 7,0 |
| 189 | 0,0 | 5,9 |
| 190 | 0,0 | 0,0 |
| 191 | 0,0 | 0,0 |
| 192 | 0,0 | 0,0 |
| 193 | 0,0 | 0,0 |
| 194 | 0,0 | 0,0 |
| 195 | 0,0 | 0,0 |
| 196 | 0,0 | 0,0 |
| 197 | 0,0 | 0,0 |
| 198 | 0,0 | 0,0 |
| 199 | 0,0 | 0,0 |
| 200 | 0,0 | 0,0 |
| 201 | 0,0 | 0,0 |
| 202 | 0,0 | 0,0 |
| 203 | 0,0 | 0,0 |
| 204 | 0,0 | 0,0 |
| 205 | 0,0 | 0,0 |
| 206 | 0,0 | 0,0 |
| 207 | 0,0 | 0,0 |
| 208 | 0,0 | 0,0 |
| 209 | 0,0 | 0,0 |
| 210 | 0,0 | 0,0 |
| 211 | 0,0 | 0,0 |
| 212 | 0,0 | 0,0 |
| 213 | 0,0 | 0,0 |
| 214 | 0,0 | 0,0 |
| 215 | 0,0 | 0,0 |
| 216 | 0,0 | 0,0 |
| 217 | 0,0 | 0,0 |
| 218 | 0,0 | 0,0 |
| 219 | 0,0 | 0,0 |
| 220 | 0,0 | 0,0 |
| 221 | 0,0 | 0,0 |
| 222 | 0,0 | 0,0 |
| 223 | 0,0 | 0,0 |
| 224 | 0,0 | 0,0 |
| 225 | 0,0 | 0,0 |
| 226 | 0,0 | 0,0 |
| 227 | 0,0 | 0,0 |
| 228 | 0,0 | 0,0 |
| 229 | 0,0 | 0,0 |
| 230 | 0,0 | 0,0 |
| 231 | 0,0 | 0,0 |
| 232 | 0,0 | 0,0 |
| 233 | 0,0 | 0,0 |
| 234 | 0,0 | 0,0 |
| 235 | 0,0 | 0,0 |
| 236 | 0,0 | 0,0 |
| 237 | 0,0 | 0,0 |
| 238 | 0,0 | 0,0 |
| 239 | 0,0 | 0,0 |
| 240 | 0,0 | 0,0 |
| 241 | 0,0 | 0,0 |
| 242 | 0,0 | 0,0 |
| 243 | 0,0 | 0,0 |
| 244 | 0,0 | 0,0 |
| 245 | 0,0 | 0,0 |
| 246 | 0,0 | 0,0 |
| 247 | 0,0 | 0,0 |
| 248 | 0,0 | 0,0 |
| 249 | 0,0 | 0,0 |
| 250 | 0,0 | 0,0 |
| 251 | 0,0 | 0,0 |
| 252 | 0,0 | 0,0 |
| 253 | 0,0 | 31,6 |
| 254 | 9,4 | 13,6 |
| 255 | 22,2 | 16,9 |
| 256 | 33,0 | 53,5 |
| 257 | 43,7 | 22,1 |
| 258 | 39,8 | 0,0 |
| 259 | 36,0 | 45,7 |
| 260 | 47,6 | 75,9 |
| 261 | 61,2 | 70,4 |
| 262 | 72,3 | 70,4 |
| 263 | 76,0 | m |
| 264 | 74,3 | m |
| 265 | 68,5 | m |
| 266 | 61,0 | m |
| 267 | 56,0 | m |
| 268 | 54,0 | m |
| 269 | 53,0 | m |
| 270 | 50,8 | m |
| 271 | 46,8 | m |
| 272 | 41,7 | m |
| 273 | 35,9 | m |
| 274 | 29,2 | m |
| 275 | 20,7 | m |
| 276 | 10,1 | m |
| 277 | 0,0 | m |
| 278 | 0,0 | 0,0 |
| 279 | 0,0 | 0,0 |
| 280 | 0,0 | 0,0 |
| 281 | 0,0 | 0,0 |
| 282 | 0,0 | 0,0 |
| 283 | 0,0 | 0,0 |
| 284 | 0,0 | 0,0 |
| 285 | 0,0 | 0,0 |
| 286 | 0,0 | 0,0 |
| 287 | 0,0 | 0,0 |
| 288 | 0,0 | 0,0 |
| 289 | 0,0 | 0,0 |
| 290 | 0,0 | 0,0 |
| 291 | 0,0 | 0,0 |
| 292 | 0,0 | 0,0 |
| 293 | 0,0 | 0,0 |
| 294 | 0,0 | 0,0 |
| 295 | 0,0 | 0,0 |
| 296 | 0,0 | 0,0 |
| 297 | 0,0 | 0,0 |
| 298 | 0,0 | 0,0 |
| 299 | 0,0 | 0,0 |
| 300 | 0,0 | 0,0 |
| 301 | 0,0 | 0,0 |
| 302 | 0,0 | 0,0 |
| 303 | 0,0 | 0,0 |
| 304 | 0,0 | 0,0 |
| 305 | 0,0 | 0,0 |
| 306 | 0,0 | 0,0 |
| 307 | 0,0 | 0,0 |
| 308 | 0,0 | 0,0 |
| 309 | 0,0 | 0,0 |
| 310 | 0,0 | 0,0 |
| 311 | 0,0 | 0,0 |
| 312 | 0,0 | 0,0 |
| 313 | 0,0 | 0,0 |
| 314 | 0,0 | 0,0 |
| 315 | 0,0 | 0,0 |
| 316 | 0,0 | 0,0 |
| 317 | 0,0 | 0,0 |
| 318 | 0,0 | 0,0 |
| 319 | 0,0 | 0,0 |
| 320 | 0,0 | 0,0 |
| 321 | 0,0 | 0,0 |
| 322 | 0,0 | 0,0 |
| 323 | 0,0 | 0,0 |
| 324 | 4,5 | 41,0 |
| 325 | 17,2 | 38,9 |
| 326 | 30,1 | 36,8 |
| 327 | 41,0 | 34,7 |
| 328 | 50,0 | 32,6 |
| 329 | 51,4 | 0,1 |
| 330 | 47,8 | m |
| 331 | 40,2 | m |
| 332 | 32,0 | m |
| 333 | 24,4 | m |
| 334 | 16,8 | m |
| 335 | 8,1 | m |
| 336 | 0,0 | m |
| 337 | 0,0 | 0,0 |
| 338 | 0,0 | 0,0 |
| 339 | 0,0 | 0,0 |
| 340 | 0,0 | 0,0 |
| 341 | 0,0 | 0,0 |
| 342 | 0,0 | 0,0 |
| 343 | 0,0 | 0,0 |
| 344 | 0,0 | 0,0 |
| 345 | 0,0 | 0,0 |
| 346 | 0,0 | 0,0 |
| 347 | 0,0 | 0,0 |
| 348 | 0,0 | 0,0 |
| 349 | 0,0 | 0,0 |
| 350 | 0,0 | 0,0 |
| 351 | 0,0 | 0,0 |
| 352 | 0,0 | 0,0 |
| 353 | 0,0 | 0,0 |
| 354 | 0,0 | 0,5 |
| 355 | 0,0 | 4,9 |
| 356 | 9,2 | 61,3 |
| 357 | 22,4 | 40,4 |
| 358 | 36,5 | 50,1 |
| 359 | 47,7 | 21,0 |
| 360 | 38,8 | 0,0 |
| 361 | 30,0 | 37,0 |
| 362 | 37,0 | 63,6 |
| 363 | 45,5 | 90,8 |
| 364 | 54,5 | 40,9 |
| 365 | 45,9 | 0,0 |
| 366 | 37,2 | 47,5 |
| 367 | 44,5 | 84,4 |
| 368 | 51,7 | 32,4 |
| 369 | 58,1 | 15,2 |
| 370 | 45,9 | 0,0 |
| 371 | 33,6 | 35,8 |
| 372 | 36,9 | 67,0 |
| 373 | 40,2 | 84,7 |
| 374 | 43,4 | 84,3 |
| 375 | 45,7 | 84,3 |
| 376 | 46,5 | m |
| 377 | 46,1 | m |
| 378 | 43,9 | m |
| 379 | 39,3 | m |
| 380 | 47,0 | m |
| 381 | 54,6 | m |
| 382 | 62,0 | m |
| 383 | 52,0 | m |
| 384 | 43,0 | m |
| 385 | 33,9 | m |
| 386 | 28,4 | m |
| 387 | 25,5 | m |
| 388 | 24,6 | 11,0 |
| 389 | 25,2 | 14,7 |
| 390 | 28,6 | 28,4 |
| 391 | 35,5 | 65,0 |
| 392 | 43,8 | 75,3 |
| 393 | 51,2 | 34,2 |
| 394 | 40,7 | 0,0 |
| 395 | 30,3 | 45,4 |
| 396 | 34,2 | 83,1 |
| 397 | 37,6 | 85,3 |
| 398 | 40,8 | 87,5 |
| 399 | 44,8 | 89,7 |
| 400 | 50,6 | 91,9 |
| 401 | 57,6 | 94,1 |
| 402 | 64,6 | 44,6 |
| 403 | 51,6 | 0,0 |
| 404 | 38,7 | 37,4 |
| 405 | 42,4 | 70,3 |
| 406 | 46,5 | 89,1 |
| 407 | 50,6 | 93,9 |
| 408 | 53,8 | 33,0 |
| 409 | 55,5 | 20,3 |
| 410 | 55,8 | 5,2 |
| 411 | 55,4 | m |
| 412 | 54,4 | m |
| 413 | 53,1 | m |
| 414 | 51,8 | m |
| 415 | 50,3 | m |
| 416 | 48,4 | m |
| 417 | 45,9 | m |
| 418 | 43,1 | m |
| 419 | 40,1 | m |
| 420 | 37,4 | m |
| 421 | 35,1 | m |
| 422 | 32,8 | m |
| 423 | 45,3 | 0,0 |
| 424 | 57,8 | m |
| 425 | 50,6 | m |
| 426 | 41,6 | m |
| 427 | 47,9 | 0,0 |
| 428 | 54,2 | m |
| 429 | 48,1 | m |
| 430 | 47,0 | 31,3 |
| 431 | 49,0 | 38,3 |
| 432 | 52,0 | 40,1 |
| 433 | 53,3 | 14,5 |
| 434 | 52,6 | 0,8 |
| 435 | 49,8 | m |
| 436 | 51,0 | 18,6 |
| 437 | 56,9 | 38,9 |
| 438 | 67,2 | 45,0 |
| 439 | 78,6 | 21,5 |
| 440 | 65,5 | 0,0 |
| 441 | 52,4 | 31,3 |
| 442 | 56,4 | 60,1 |
| 443 | 59,7 | 29,2 |
| 444 | 45,1 | 0,0 |
| 445 | 30,6 | 4,2 |
| 446 | 30,9 | 8,4 |
| 447 | 30,5 | 4,3 |
| 448 | 44,6 | 0,0 |
| 449 | 58,8 | m |
| 450 | 55,1 | m |
| 451 | 50,6 | m |
| 452 | 45,3 | m |
| 453 | 39,3 | m |
| 454 | 49,1 | 0,0 |
| 455 | 58,8 | m |
| 456 | 50,7 | m |
| 457 | 42,4 | m |
| 458 | 44,1 | 0,0 |
| 459 | 45,7 | m |
| 460 | 32,5 | m |
| 461 | 20,7 | m |
| 462 | 10,0 | m |
| 463 | 0,0 | 0,0 |
| 464 | 0,0 | 1,5 |
| 465 | 0,9 | 41,1 |
| 466 | 7,0 | 46,3 |
| 467 | 12,8 | 48,5 |
| 468 | 17,0 | 50,7 |
| 469 | 20,9 | 52,9 |
| 470 | 26,7 | 55,0 |
| 471 | 35,5 | 57,2 |
| 472 | 46,9 | 23,8 |
| 473 | 44,5 | 0,0 |
| 474 | 42,1 | 45,7 |
| 475 | 55,6 | 77,4 |
| 476 | 68,8 | 100,0 |
| 477 | 81,7 | 47,9 |
| 478 | 71,2 | 0,0 |
| 479 | 60,7 | 38,3 |
| 480 | 68,8 | 72,7 |
| 481 | 75,0 | m |
| 482 | 61,3 | m |
| 483 | 53,5 | m |
| 484 | 45,9 | 58,0 |
| 485 | 48,1 | 80,0 |
| 486 | 49,4 | 97,9 |
| 487 | 49,7 | m |
| 488 | 48,7 | m |
| 489 | 45,5 | m |
| 490 | 40,4 | m |
| 491 | 49,7 | 0,0 |
| 492 | 59,0 | m |
| 493 | 48,9 | m |
| 494 | 40,0 | m |
| 495 | 33,5 | m |
| 496 | 30,0 | m |
| 497 | 29,1 | 12,0 |
| 498 | 29,3 | 40,4 |
| 499 | 30,4 | 29,3 |
| 500 | 32,2 | 15,4 |
| 501 | 33,9 | 15,8 |
| 502 | 35,3 | 14,9 |
| 503 | 36,4 | 15,1 |
| 504 | 38,0 | 15,3 |
| 505 | 40,3 | 50,9 |
| 506 | 43,0 | 39,7 |
| 507 | 45,5 | 20,6 |
| 508 | 47,3 | 20,6 |
| 509 | 48,8 | 22,1 |
| 510 | 50,1 | 22,1 |
| 511 | 51,4 | 42,4 |
| 512 | 52,5 | 31,9 |
| 513 | 53,7 | 21,6 |
| 514 | 55,1 | 11,6 |
| 515 | 56,8 | 5,7 |
| 516 | 42,4 | 0,0 |
| 517 | 27,9 | 8,2 |
| 518 | 29,0 | 15,9 |
| 519 | 30,4 | 25,1 |
| 520 | 32,6 | 60,5 |
| 521 | 35,4 | 72,7 |
| 522 | 38,4 | 88,2 |
| 523 | 41,0 | 65,1 |
| 524 | 42,9 | 25,6 |
| 525 | 44,2 | 15,8 |
| 526 | 44,9 | 2,9 |
| 527 | 45,1 | m |
| 528 | 44,8 | m |
| 529 | 43,9 | m |
| 530 | 42,4 | m |
| 531 | 40,2 | m |
| 532 | 37,1 | m |
| 533 | 47,0 | 0,0 |
| 534 | 57,0 | m |
| 535 | 45,1 | m |
| 536 | 32,6 | m |
| 537 | 46,8 | 0,0 |
| 538 | 61,5 | m |
| 539 | 56,7 | m |
| 540 | 46,9 | m |
| 541 | 37,5 | m |
| 542 | 30,3 | m |
| 543 | 27,3 | 32,3 |
| 544 | 30,8 | 60,3 |
| 545 | 41,2 | 62,3 |
| 546 | 36,0 | 0,0 |
| 547 | 30,8 | 32,3 |
| 548 | 33,9 | 60,3 |
| 549 | 34,6 | 38,4 |
| 550 | 37,0 | 16,6 |
| 551 | 42,7 | 62,3 |
| 552 | 50,4 | 28,1 |
| 553 | 40,1 | 0,0 |
| 554 | 29,9 | 8,0 |
| 555 | 32,5 | 15,0 |
| 556 | 34,6 | 63,1 |
| 557 | 36,7 | 58,0 |
| 558 | 39,4 | 52,9 |
| 559 | 42,8 | 47,8 |
| 560 | 46,8 | 42,7 |
| 561 | 50,7 | 27,5 |
| 562 | 53,4 | 20,7 |
| 563 | 54,2 | 13,1 |
| 564 | 54,2 | 0,4 |
| 565 | 53,4 | 0,0 |
| 566 | 51,4 | m |
| 567 | 48,7 | m |
| 568 | 45,6 | m |
| 569 | 42,4 | m |
| 570 | 40,4 | m |
| 571 | 39,8 | 5,8 |
| 572 | 40,7 | 39,7 |
| 573 | 43,8 | 37,1 |
| 574 | 48,1 | 39,1 |
| 575 | 52,0 | 22,0 |
| 576 | 54,7 | 13,2 |
| 577 | 56,4 | 13,2 |
| 578 | 57,5 | 6,6 |
| 579 | 42,6 | 0,0 |
| 580 | 27,7 | 10,9 |
| 581 | 28,5 | 21,3 |
| 582 | 29,2 | 23,9 |
| 583 | 29,5 | 15,2 |
| 584 | 29,7 | 8,8 |
| 585 | 30,4 | 20,8 |
| 586 | 31,9 | 22,9 |
| 587 | 34,3 | 61,4 |
| 588 | 37,2 | 76,6 |
| 589 | 40,1 | 27,5 |
| 590 | 42,3 | 25,4 |
| 591 | 43,5 | 32,0 |
| 592 | 43,8 | 6,0 |
| 593 | 43,5 | m |
| 594 | 42,8 | m |
| 595 | 41,7 | m |
| 596 | 40,4 | m |
| 597 | 39,3 | m |
| 598 | 38,9 | 12,9 |
| 599 | 39,0 | 18,4 |
| 600 | 39,7 | 39,2 |
| 601 | 41,4 | 60,0 |
| 602 | 43,7 | 54,5 |
| 603 | 46,2 | 64,2 |
| 604 | 48,8 | 73,3 |
| 605 | 51,0 | 82,3 |
| 606 | 52,1 | 0,0 |
| 607 | 52,0 | m |
| 608 | 50,9 | m |
| 609 | 49,4 | m |
| 610 | 47,8 | m |
| 611 | 46,6 | m |
| 612 | 47,3 | 35,3 |
| 613 | 49,2 | 74,1 |
| 614 | 51,1 | 95,2 |
| 615 | 51,7 | m |
| 616 | 50,8 | m |
| 617 | 47,3 | m |
| 618 | 41,8 | m |
| 619 | 36,4 | m |
| 620 | 30,9 | m |
| 621 | 25,5 | 37,1 |
| 622 | 33,8 | 38,4 |
| 623 | 42,1 | m |
| 624 | 34,1 | m |
| 625 | 33,0 | 37,1 |
| 626 | 36,4 | 38,4 |
| 627 | 43,3 | 17,1 |
| 628 | 35,7 | 0,0 |
| 629 | 28,1 | 11,6 |
| 630 | 36,5 | 19,2 |
| 631 | 45,2 | 8,3 |
| 632 | 36,5 | 0,0 |
| 633 | 27,9 | 32,6 |
| 634 | 31,5 | 59,6 |
| 635 | 34,4 | 65,2 |
| 636 | 37,0 | 59,6 |
| 637 | 39,0 | 49,0 |
| 638 | 40,2 | m |
| 639 | 39,8 | m |
| 640 | 36,0 | m |
| 641 | 29,7 | m |
| 642 | 21,5 | m |
| 643 | 14,1 | m |
| 644 | 0,0 | 0,0 |
| 645 | 0,0 | 0,0 |
| 646 | 0,0 | 0,0 |
| 647 | 0,0 | 0,0 |
| 648 | 0,0 | 0,0 |
| 649 | 0,0 | 0,0 |
| 650 | 0,0 | 0,0 |
| 651 | 0,0 | 0,0 |
| 652 | 0,0 | 0,0 |
| 653 | 0,0 | 0,0 |
| 654 | 0,0 | 0,0 |
| 655 | 0,0 | 0,0 |
| 656 | 0,0 | 3,4 |
| 657 | 1,4 | 22,0 |
| 658 | 10,1 | 45,3 |
| 659 | 21,5 | 10,0 |
| 660 | 32,2 | 0,0 |
| 661 | 42,3 | 46,0 |
| 662 | 57,1 | 74,1 |
| 663 | 72,1 | 34,2 |
| 664 | 66,9 | 0,0 |
| 665 | 60,4 | 41,8 |
| 666 | 69,1 | 79,0 |
| 667 | 77,1 | 38,3 |
| 668 | 63,1 | 0,0 |
| 669 | 49,1 | 47,9 |
| 670 | 53,4 | 91,3 |
| 671 | 57,5 | 85,7 |
| 672 | 61,5 | 89,2 |
| 673 | 65,5 | 85,9 |
| 674 | 69,5 | 89,5 |
| 675 | 73,1 | 75,5 |
| 676 | 76,2 | 73,6 |
| 677 | 79,1 | 75,6 |
| 678 | 81,8 | 78,2 |
| 679 | 84,1 | 39,0 |
| 680 | 69,6 | 0,0 |
| 681 | 55,0 | 25,2 |
| 682 | 55,8 | 49,9 |
| 683 | 56,7 | 46,4 |
| 684 | 57,6 | 76,3 |
| 685 | 58,4 | 92,7 |
| 686 | 59,3 | 99,9 |
| 687 | 60,1 | 95,0 |
| 688 | 61,0 | 46,7 |
| 689 | 46,6 | 0,0 |
| 690 | 32,3 | 34,6 |
| 691 | 32,7 | 68,6 |
| 692 | 32,6 | 67,0 |
| 693 | 31,3 | m |
| 694 | 28,1 | m |
| 695 | 43,0 | 0,0 |
| 696 | 58,0 | m |
| 697 | 58,9 | m |
| 698 | 49,4 | m |
| 699 | 41,5 | m |
| 700 | 48,4 | 0,0 |
| 701 | 55,3 | m |
| 702 | 41,8 | m |
| 703 | 31,6 | m |
| 704 | 24,6 | m |
| 705 | 15,2 | m |
| 706 | 7,0 | m |
| 707 | 0,0 | 0,0 |
| 708 | 0,0 | 0,0 |
| 709 | 0,0 | 0,0 |
| 710 | 0,0 | 0,0 |
| 711 | 0,0 | 0,0 |
| 712 | 0,0 | 0,0 |
| 713 | 0,0 | 0,0 |
| 714 | 0,0 | 0,0 |
| 715 | 0,0 | 0,0 |
| 716 | 0,0 | 0,0 |
| 717 | 0,0 | 0,0 |
| 718 | 0,0 | 0,0 |
| 719 | 0,0 | 0,0 |
| 720 | 0,0 | 0,0 |
| 721 | 0,0 | 0,0 |
| 722 | 0,0 | 0,0 |
| 723 | 0,0 | 0,0 |
| 724 | 0,0 | 0,0 |
| 725 | 0,0 | 0,0 |
| 726 | 0,0 | 0,0 |
| 727 | 0,0 | 0,0 |
| 728 | 0,0 | 0,0 |
| 729 | 0,0 | 0,0 |
| 730 | 0,0 | 0,0 |
| 731 | 0,0 | 0,0 |
| 732 | 0,0 | 0,0 |
| 733 | 0,0 | 0,0 |
| 734 | 0,0 | 0,0 |
| 735 | 0,0 | 0,0 |
| 736 | 0,0 | 0,0 |
| 737 | 0,0 | 0,0 |
| 738 | 0,0 | 0,0 |
| 739 | 0,0 | 0,0 |
| 740 | 0,0 | 0,0 |
| 741 | 0,0 | 0,0 |
| 742 | 0,0 | 0,0 |
| 743 | 0,0 | 0,0 |
| 744 | 0,0 | 0,0 |
| 745 | 0,0 | 0,0 |
| 746 | 0,0 | 0,0 |
| 747 | 0,0 | 0,0 |
| 748 | 0,0 | 0,0 |
| 749 | 0,0 | 0,0 |
| 750 | 0,0 | 0,0 |
| 751 | 0,0 | 0,0 |
| 752 | 0,0 | 0,0 |
| 753 | 0,0 | 0,0 |
| 754 | 0,0 | 0,0 |
| 755 | 0,0 | 0,0 |
| 756 | 0,0 | 0,0 |
| 757 | 0,0 | 0,0 |
| 758 | 0,0 | 0,0 |
| 759 | 0,0 | 0,0 |
| 760 | 0,0 | 0,0 |
| 761 | 0,0 | 0,0 |
| 762 | 0,0 | 0,0 |
| 763 | 0,0 | 0,0 |
| 764 | 0,0 | 0,0 |
| 765 | 0,0 | 0,0 |
| 766 | 0,0 | 0,0 |
| 767 | 0,0 | 0,0 |
| 768 | 0,0 | 0,0 |
| 769 | 0,0 | 0,0 |
| 770 | 0,0 | 0,0 |
| 771 | 0,0 | 22,0 |
| 772 | 4,5 | 25,8 |
| 773 | 15,5 | 42,8 |
| 774 | 30,5 | 46,8 |
| 775 | 45,5 | 29,3 |
| 776 | 49,2 | 13,6 |
| 777 | 39,5 | 0,0 |
| 778 | 29,7 | 15,1 |
| 779 | 34,8 | 26,9 |
| 780 | 40,0 | 13,6 |
| 781 | 42,2 | m |
| 782 | 42,1 | m |
| 783 | 40,8 | m |
| 784 | 37,7 | 37,6 |
| 785 | 47,0 | 35,0 |
| 786 | 48,8 | 33,4 |
| 787 | 41,7 | m |
| 788 | 27,7 | m |
| 789 | 17,2 | m |
| 790 | 14,0 | 37,6 |
| 791 | 18,4 | 25,0 |
| 792 | 27,6 | 17,7 |
| 793 | 39,8 | 6,8 |
| 794 | 34,3 | 0,0 |
| 795 | 28,7 | 26,5 |
| 796 | 41,5 | 40,9 |
| 797 | 53,7 | 17,5 |
| 798 | 42,4 | 0,0 |
| 799 | 31,2 | 27,3 |
| 800 | 32,3 | 53,2 |
| 801 | 34,5 | 60,6 |
| 802 | 37,6 | 68,0 |
| 803 | 41,2 | 75,4 |
| 804 | 45,8 | 82,8 |
| 805 | 52,3 | 38,2 |
| 806 | 42,5 | 0,0 |
| 807 | 32,6 | 30,5 |
| 808 | 35,0 | 57,9 |
| 809 | 36,0 | 77,3 |
| 810 | 37,1 | 96,8 |
| 811 | 39,6 | 80,8 |
| 812 | 43,4 | 78,3 |
| 813 | 47,2 | 73,4 |
| 814 | 49,6 | 66,9 |
| 815 | 50,2 | 62,0 |
| 816 | 50,2 | 57,7 |
| 817 | 50,6 | 62,1 |
| 818 | 52,3 | 62,9 |
| 819 | 54,8 | 37,5 |
| 820 | 57,0 | 18,3 |
| 821 | 42,3 | 0,0 |
| 822 | 27,6 | 29,1 |
| 823 | 28,4 | 57,0 |
| 824 | 29,1 | 51,8 |
| 825 | 29,6 | 35,3 |
| 826 | 29,7 | 33,3 |
| 827 | 29,8 | 17,7 |
| 828 | 29,5 | m |
| 829 | 28,9 | m |
| 830 | 43,0 | 0,0 |
| 831 | 57,1 | m |
| 832 | 57,7 | m |
| 833 | 56,0 | m |
| 834 | 53,8 | m |
| 835 | 51,2 | m |
| 836 | 48,1 | m |
| 837 | 44,5 | m |
| 838 | 40,9 | m |
| 839 | 38,1 | m |
| 840 | 37,2 | 42,7 |
| 841 | 37,5 | 70,8 |
| 842 | 39,1 | 48,6 |
| 843 | 41,3 | 0,1 |
| 844 | 42,3 | m |
| 845 | 42,0 | m |
| 846 | 40,8 | m |
| 847 | 38,6 | m |
| 848 | 35,5 | m |
| 849 | 32,1 | m |
| 850 | 29,6 | m |
| 851 | 28,8 | 39,9 |
| 852 | 29,2 | 52,9 |
| 853 | 30,9 | 76,1 |
| 854 | 34,3 | 76,5 |
| 855 | 38,3 | 75,5 |
| 856 | 42,5 | 74,8 |
| 857 | 46,6 | 74,2 |
| 858 | 50,7 | 76,2 |
| 859 | 54,8 | 75,1 |
| 860 | 58,7 | 36,3 |
| 861 | 45,2 | 0,0 |
| 862 | 31,8 | 37,2 |
| 863 | 33,8 | 71,2 |
| 864 | 35,5 | 46,4 |
| 865 | 36,6 | 33,6 |
| 866 | 37,2 | 20,0 |
| 867 | 37,2 | m |
| 868 | 37,0 | m |
| 869 | 36,6 | m |
| 870 | 36,0 | m |
| 871 | 35,4 | m |
| 872 | 34,7 | m |
| 873 | 34,1 | m |
| 874 | 33,6 | m |
| 875 | 33,3 | m |
| 876 | 33,1 | m |
| 877 | 32,7 | m |
| 878 | 31,4 | m |
| 879 | 45,0 | 0,0 |
| 880 | 58,5 | m |
| 881 | 53,7 | m |
| 882 | 47,5 | m |
| 883 | 40,6 | m |
| 884 | 34,1 | m |
| 885 | 45,3 | 0,0 |
| 886 | 56,4 | m |
| 887 | 51,0 | m |
| 888 | 44,5 | m |
| 889 | 36,4 | m |
| 890 | 26,6 | m |
| 891 | 20,0 | m |
| 892 | 13,3 | m |
| 893 | 6,7 | m |
| 894 | 0,0 | 0,0 |
| 895 | 0,0 | 0,0 |
| 896 | 0,0 | 0,0 |
| 897 | 0,0 | 0,0 |
| 898 | 0,0 | 0,0 |
| 899 | 0,0 | 0,0 |
| 900 | 0,0 | 0,0 |
| 901 | 0,0 | 5,8 |
| 902 | 2,5 | 27,9 |
| 903 | 12,4 | 29,0 |
| 904 | 19,4 | 30,1 |
| 905 | 29,3 | 31,2 |
| 906 | 37,1 | 10,4 |
| 907 | 40,6 | 4,9 |
| 908 | 35,8 | 0,0 |
| 909 | 30,9 | 7,6 |
| 910 | 35,4 | 13,8 |
| 911 | 36,5 | 11,1 |
| 912 | 40,8 | 48,5 |
| 913 | 49,8 | 3,7 |
| 914 | 41,2 | 0,0 |
| 915 | 32,7 | 29,7 |
| 916 | 39,4 | 52,1 |
| 917 | 48,8 | 22,7 |
| 918 | 41,6 | 0,0 |
| 919 | 34,5 | 46,6 |
| 920 | 39,7 | 84,4 |
| 921 | 44,7 | 83,2 |
| 922 | 49,5 | 78,9 |
| 923 | 52,3 | 83,8 |
| 924 | 53,4 | 77,7 |
| 925 | 52,1 | 69,6 |
| 926 | 47,9 | 63,6 |
| 927 | 46,4 | 55,2 |
| 928 | 46,5 | 53,6 |
| 929 | 46,4 | 62,3 |
| 930 | 46,1 | 58,2 |
| 931 | 46,2 | 61,8 |
| 932 | 47,3 | 62,3 |
| 933 | 49,3 | 57,1 |
| 934 | 52,6 | 58,1 |
| 935 | 56,3 | 56,0 |
| 936 | 59,9 | 27,2 |
| 937 | 45,8 | 0,0 |
| 938 | 31,8 | 28,8 |
| 939 | 32,7 | 56,5 |
| 940 | 33,4 | 62,8 |
| 941 | 34,6 | 68,2 |
| 942 | 35,8 | 68,6 |
| 943 | 38,6 | 65,0 |
| 944 | 42,3 | 61,9 |
| 945 | 44,1 | 65,3 |
| 946 | 45,3 | 63,2 |
| 947 | 46,5 | 30,6 |
| 948 | 46,7 | 11,1 |
| 949 | 45,9 | 16,1 |
| 950 | 45,6 | 21,8 |
| 951 | 45,9 | 24,2 |
| 952 | 46,5 | 24,7 |
| 953 | 46,7 | 24,7 |
| 954 | 46,8 | 28,2 |
| 955 | 47,2 | 31,2 |
| 956 | 47,6 | 29,6 |
| 957 | 48,2 | 31,2 |
| 958 | 48,6 | 33,5 |
| 959 | 48,8 | m |
| 960 | 47,6 | m |
| 961 | 46,3 | m |
| 962 | 45,2 | m |
| 963 | 43,5 | m |
| 964 | 41,4 | m |
| 965 | 40,3 | m |
| 966 | 39,4 | m |
| 967 | 38,0 | m |
| 968 | 36,3 | m |
| 969 | 35,3 | 5,8 |
| 970 | 35,4 | 30,2 |
| 971 | 36,6 | 55,6 |
| 972 | 38,6 | 48,5 |
| 973 | 39,9 | 41,8 |
| 974 | 40,3 | 38,2 |
| 975 | 40,8 | 35,0 |
| 976 | 41,9 | 32,4 |
| 977 | 43,2 | 26,4 |
| 978 | 43,5 | m |
| 979 | 42,9 | m |
| 980 | 41,5 | m |
| 981 | 40,9 | m |
| 982 | 40,5 | m |
| 983 | 39,5 | m |
| 984 | 38,3 | m |
| 985 | 36,9 | m |
| 986 | 35,4 | m |
| 987 | 34,5 | m |
| 988 | 33,9 | m |
| 989 | 32,6 | m |
| 990 | 30,9 | m |
| 991 | 29,9 | m |
| 992 | 29,2 | m |
| 993 | 44,1 | 0,0 |
| 994 | 59,1 | m |
| 995 | 56,8 | m |
| 996 | 53,5 | m |
| 997 | 47,8 | m |
| 998 | 41,9 | m |
| 999 | 35,9 | m |
| 1000 | 44,3 | 0,0 |
| 1001 | 52,6 | m |
| 1002 | 43,4 | m |
| 1003 | 50,6 | 0,0 |
| 1004 | 57,8 | m |
| 1005 | 51,6 | m |
| 1006 | 44,8 | m |
| 1007 | 48,6 | 0,0 |
| 1008 | 52,4 | m |
| 1009 | 45,4 | m |
| 1010 | 37,2 | m |
| 1011 | 26,3 | m |
| 1012 | 17,9 | m |
| 1013 | 16,2 | 1,9 |
| 1014 | 17,8 | 7,5 |
| 1015 | 25,2 | 18,0 |
| 1016 | 39,7 | 6,5 |
| 1017 | 38,6 | 0,0 |
| 1018 | 37,4 | 5,4 |
| 1019 | 43,4 | 9,7 |
| 1020 | 46,9 | 15,7 |
| 1021 | 52,5 | 13,1 |
| 1022 | 56,2 | 6,3 |
| 1023 | 44,0 | 0,0 |
| 1024 | 31,8 | 20,9 |
| 1025 | 38,7 | 36,3 |
| 1026 | 47,7 | 47,5 |
| 1027 | 54,5 | 22,0 |
| 1028 | 41,3 | 0,0 |
| 1029 | 28,1 | 26,8 |
| 1030 | 31,6 | 49,2 |
| 1031 | 34,5 | 39,5 |
| 1032 | 36,4 | 24,0 |
| 1033 | 36,7 | m |
| 1034 | 35,5 | m |
| 1035 | 33,8 | m |
| 1036 | 33,7 | 19,8 |
| 1037 | 35,3 | 35,1 |
| 1038 | 38,0 | 33,9 |
| 1039 | 40,1 | 34,5 |
| 1040 | 42,2 | 40,4 |
| 1041 | 45,2 | 44,0 |
| 1042 | 48,3 | 35,9 |
| 1043 | 50,1 | 29,6 |
| 1044 | 52,3 | 38,5 |
| 1045 | 55,3 | 57,7 |
| 1046 | 57,0 | 50,7 |
| 1047 | 57,7 | 25,2 |
| 1048 | 42,9 | 0,0 |
| 1049 | 28,2 | 15,7 |
| 1050 | 29,2 | 30,5 |
| 1051 | 31,1 | 52,6 |
| 1052 | 33,4 | 60,7 |
| 1053 | 35,0 | 61,4 |
| 1054 | 35,3 | 18,2 |
| 1055 | 35,2 | 14,9 |
| 1056 | 34,9 | 11,7 |
| 1057 | 34,5 | 12,9 |
| 1058 | 34,1 | 15,5 |
| 1059 | 33,5 | m |
| 1060 | 31,8 | m |
| 1061 | 30,1 | m |
| 1062 | 29,6 | 10,3 |
| 1063 | 30,0 | 26,5 |
| 1064 | 31,0 | 18,8 |
| 1065 | 31,5 | 26,5 |
| 1066 | 31,7 | m |
| 1067 | 31,5 | m |
| 1068 | 30,6 | m |
| 1069 | 30,0 | m |
| 1070 | 30,0 | m |
| 1071 | 29,4 | m |
| 1072 | 44,3 | 0,0 |
| 1073 | 59,2 | m |
| 1074 | 58,3 | m |
| 1075 | 57,1 | m |
| 1076 | 55,4 | m |
| 1077 | 53,5 | m |
| 1078 | 51,5 | m |
| 1079 | 49,7 | m |
| 1080 | 47,9 | m |
| 1081 | 46,4 | m |
| 1082 | 45,5 | m |
| 1083 | 45,2 | m |
| 1084 | 44,3 | m |
| 1085 | 43,6 | m |
| 1086 | 43,1 | m |
| 1087 | 42,5 | 25,6 |
| 1088 | 43,3 | 25,7 |
| 1089 | 46,3 | 24,0 |
| 1090 | 47,8 | 20,6 |
| 1091 | 47,2 | 3,8 |
| 1092 | 45,6 | 4,4 |
| 1093 | 44,6 | 4,1 |
| 1094 | 44,1 | m |
| 1095 | 42,9 | m |
| 1096 | 40,9 | m |
| 1097 | 39,2 | m |
| 1098 | 37,0 | m |
| 1099 | 35,1 | 2,0 |
| 1100 | 35,6 | 43,3 |
| 1101 | 38,7 | 47,6 |
| 1102 | 41,3 | 40,4 |
| 1103 | 42,6 | 45,7 |
| 1104 | 43,9 | 43,3 |
| 1105 | 46,9 | 41,2 |
| 1106 | 52,4 | 40,1 |
| 1107 | 56,3 | 39,3 |
| 1108 | 57,4 | 25,5 |
| 1109 | 57,2 | 25,4 |
| 1110 | 57,0 | 25,4 |
| 1111 | 56,8 | 25,3 |
| 1112 | 56,3 | 25,3 |
| 1113 | 55,6 | 25,2 |
| 1114 | 56,2 | 25,2 |
| 1115 | 58,0 | 12,4 |
| 1116 | 43,4 | 0,0 |
| 1117 | 28,8 | 26,2 |
| 1118 | 30,9 | 49,9 |
| 1119 | 32,3 | 40,5 |
| 1120 | 32,5 | 12,4 |
| 1121 | 32,4 | 12,2 |
| 1122 | 32,1 | 6,4 |
| 1123 | 31,0 | 12,4 |
| 1124 | 30,1 | 18,5 |
| 1125 | 30,4 | 35,6 |
| 1126 | 31,2 | 30,1 |
| 1127 | 31,5 | 30,8 |
| 1128 | 31,5 | 26,9 |
| 1129 | 31,7 | 33,9 |
| 1130 | 32,0 | 29,9 |
| 1131 | 32,1 | m |
| 1132 | 31,4 | m |
| 1133 | 30,3 | m |
| 1134 | 29,8 | m |
| 1135 | 44,3 | 0,0 |
| 1136 | 58,9 | m |
| 1137 | 52,1 | m |
| 1138 | 44,1 | m |
| 1139 | 51,7 | 0,0 |
| 1140 | 59,2 | m |
| 1141 | 47,2 | m |
| 1142 | 35,1 | 0,0 |
| 1143 | 23,1 | m |
| 1144 | 13,1 | m |
| 1145 | 5,0 | m |
| 1146 | 0,0 | 0,0 |
| 1147 | 0,0 | 0,0 |
| 1148 | 0,0 | 0,0 |
| 1149 | 0,0 | 0,0 |
| 1150 | 0,0 | 0,0 |
| 1151 | 0,0 | 0,0 |
| 1152 | 0,0 | 0,0 |
| 1153 | 0,0 | 0,0 |
| 1154 | 0,0 | 0,0 |
| 1155 | 0,0 | 0,0 |
| 1156 | 0,0 | 0,0 |
| 1157 | 0,0 | 0,0 |
| 1158 | 0,0 | 0,0 |
| 1159 | 0,0 | 0,0 |
| 1160 | 0,0 | 0,0 |
| 1161 | 0,0 | 0,0 |
| 1162 | 0,0 | 0,0 |
| 1163 | 0,0 | 0,0 |
| 1164 | 0,0 | 0,0 |
| 1165 | 0,0 | 0,0 |
| 1166 | 0,0 | 0,0 |
| 1167 | 0,0 | 0,0 |
| 1168 | 0,0 | 0,0 |
| 1169 | 0,0 | 0,0 |
| 1170 | 0,0 | 0,0 |
| 1171 | 0,0 | 0,0 |
| 1172 | 0,0 | 0,0 |
| 1173 | 0,0 | 0,0 |
| 1174 | 0,0 | 0,0 |
| 1175 | 0,0 | 0,0 |
| 1176 | 0,0 | 0,0 |
| 1177 | 0,0 | 0,0 |
| 1178 | 0,0 | 0,0 |
| 1179 | 0,0 | 0,0 |
| 1180 | 0,0 | 0,0 |
| 1181 | 0,0 | 0,0 |
| 1182 | 0,0 | 0,0 |
| 1183 | 0,0 | 0,0 |
| 1184 | 0,0 | 0,0 |
| 1185 | 0,0 | 0,0 |
| 1186 | 0,0 | 0,0 |
| 1187 | 0,0 | 0,0 |
| 1188 | 0,0 | 0,0 |
| 1189 | 0,0 | 0,0 |
| 1190 | 0,0 | 0,0 |
| 1191 | 0,0 | 0,0 |
| 1192 | 0,0 | 0,0 |
| 1193 | 0,0 | 0,0 |
| 1194 | 0,0 | 0,0 |
| 1195 | 0,0 | 0,0 |
| 1196 | 0,0 | 20,4 |
| 1197 | 12,6 | 41,2 |
| 1198 | 27,3 | 20,4 |
| 1199 | 40,4 | 7,6 |
| 1200 | 46,1 | m |
| 1201 | 44,6 | m |
| 1202 | 42,7 | 14,7 |
| 1203 | 42,9 | 7,3 |
| 1204 | 36,1 | 0,0 |
| 1205 | 29,3 | 15,0 |
| 1206 | 43,8 | 22,6 |
| 1207 | 54,9 | 9,9 |
| 1208 | 44,9 | 0,0 |
| 1209 | 34,9 | 47,4 |
| 1210 | 42,7 | 82,7 |
| 1211 | 52,0 | 81,2 |
| 1212 | 61,8 | 82,7 |
| 1213 | 71,3 | 39,1 |
| 1214 | 58,1 | 0,0 |
| 1215 | 44,9 | 42,5 |
| 1216 | 46,3 | 83,3 |
| 1217 | 46,8 | 74,1 |
| 1218 | 48,1 | 75,7 |
| 1219 | 50,5 | 75,8 |
| 1220 | 53,6 | 76,7 |
| 1221 | 56,9 | 77,1 |
| 1222 | 60,2 | 78,7 |
| 1223 | 63,7 | 78,0 |
| 1224 | 67,2 | 79,6 |
| 1225 | 70,7 | 80,9 |
| 1226 | 74,1 | 81,1 |
| 1227 | 77,5 | 83,6 |
| 1228 | 80,8 | 85,6 |
| 1229 | 84,1 | 81,6 |
| 1230 | 87,4 | 88,3 |
| 1231 | 90,5 | 91,9 |
| 1232 | 93,5 | 94,1 |
| 1233 | 96,8 | 96,6 |
| 1234 | 100,0 | m |
| 1235 | 96,0 | m |
| 1236 | 81,9 | m |
| 1237 | 68,1 | m |
| 1238 | 58,1 | 84,7 |
| 1239 | 58,5 | 85,4 |
| 1240 | 59,5 | 85,6 |
| 1241 | 61,0 | 86,6 |
| 1242 | 62,6 | 86,8 |
| 1243 | 64,1 | 87,6 |
| 1244 | 65,4 | 87,5 |
| 1245 | 66,7 | 87,8 |
| 1246 | 68,1 | 43,5 |
| 1247 | 55,2 | 0,0 |
| 1248 | 42,3 | 37,2 |
| 1249 | 43,0 | 73,6 |
| 1250 | 43,5 | 65,1 |
| 1251 | 43,8 | 53,1 |
| 1252 | 43,9 | 54,6 |
| 1253 | 43,9 | 41,2 |
| 1254 | 43,8 | 34,8 |
| 1255 | 43,6 | 30,3 |
| 1256 | 43,3 | 21,9 |
| 1257 | 42,8 | 19,9 |
| 1258 | 42,3 | m |
| 1259 | 41,4 | m |
| 1260 | 40,2 | m |
| 1261 | 38,7 | m |
| 1262 | 37,1 | m |
| 1263 | 35,6 | m |
| 1264 | 34,2 | m |
| 1265 | 32,9 | m |
| 1266 | 31,8 | m |
| 1267 | 30,7 | m |
| 1268 | 29,6 | m |
| 1269 | 40,4 | 0,0 |
| 1270 | 51,2 | m |
| 1271 | 49,6 | m |
| 1272 | 48,0 | m |
| 1273 | 46,4 | m |
| 1274 | 45,0 | m |
| 1275 | 43,6 | m |
| 1276 | 42,3 | m |
| 1277 | 41,0 | m |
| 1278 | 39,6 | m |
| 1279 | 38,3 | m |
| 1280 | 37,1 | m |
| 1281 | 35,9 | m |
| 1282 | 34,6 | m |
| 1283 | 33,0 | m |
| 1284 | 31,1 | m |
| 1285 | 29,2 | m |
| 1286 | 43,3 | 0,0 |
| 1287 | 57,4 | 32,8 |
| 1288 | 59,9 | 65,4 |
| 1289 | 61,9 | 76,1 |
| 1290 | 65,6 | 73,7 |
| 1291 | 69,9 | 79,3 |
| 1292 | 74,1 | 81,3 |
| 1293 | 78,3 | 83,2 |
| 1294 | 82,6 | 86,0 |
| 1295 | 87,0 | 89,5 |
| 1296 | 91,2 | 90,8 |
| 1297 | 95,3 | 45,9 |
| 1298 | 81,0 | 0,0 |
| 1299 | 66,6 | 38,2 |
| 1300 | 67,9 | 75,5 |
| 1301 | 68,4 | 80,5 |
| 1302 | 69,0 | 85,5 |
| 1303 | 70,0 | 85,2 |
| 1304 | 71,6 | 85,9 |
| 1305 | 73,3 | 86,2 |
| 1306 | 74,8 | 86,5 |
| 1307 | 76,3 | 42,9 |
| 1308 | 63,3 | 0,0 |
| 1309 | 50,4 | 21,2 |
| 1310 | 50,6 | 42,3 |
| 1311 | 50,6 | 53,7 |
| 1312 | 50,4 | 90,1 |
| 1313 | 50,5 | 97,1 |
| 1314 | 51,0 | 100,0 |
| 1315 | 51,9 | 100,0 |
| 1316 | 52,6 | 100,0 |
| 1317 | 52,8 | 32,4 |
| 1318 | 47,7 | 0,0 |
| 1319 | 42,6 | 27,4 |
| 1320 | 42,1 | 53,5 |
| 1321 | 41,8 | 44,5 |
| 1322 | 41,4 | 41,1 |
| 1323 | 41,0 | 21,0 |
| 1324 | 40,3 | 0,0 |
| 1325 | 39,3 | 1,0 |
| 1326 | 38,3 | 15,2 |
| 1327 | 37,6 | 57,8 |
| 1328 | 37,3 | 73,2 |
| 1329 | 37,3 | 59,8 |
| 1330 | 37,4 | 52,2 |
| 1331 | 37,4 | 16,9 |
| 1332 | 37,1 | 34,3 |
| 1333 | 36,7 | 51,9 |
| 1334 | 36,2 | 25,3 |
| 1335 | 35,6 | m |
| 1336 | 34,6 | m |
| 1337 | 33,2 | m |
| 1338 | 31,6 | m |
| 1339 | 30,1 | m |
| 1340 | 28,8 | m |
| 1341 | 28,0 | 29,5 |
| 1342 | 28,6 | 100,0 |
| 1343 | 28,8 | 97,3 |
| 1344 | 28,8 | 73,4 |
| 1345 | 29,6 | 56,9 |
| 1346 | 30,3 | 91,7 |
| 1347 | 31,0 | 90,5 |
| 1348 | 31,8 | 81,7 |
| 1349 | 32,6 | 79,5 |
| 1350 | 33,5 | 86,9 |
| 1351 | 34,6 | 100,0 |
| 1352 | 35,6 | 78,7 |
| 1353 | 36,4 | 50,5 |
| 1354 | 37,0 | 57,0 |
| 1355 | 37,3 | 69,1 |
| 1356 | 37,6 | 49,5 |
| 1357 | 37,8 | 44,4 |
| 1358 | 37,8 | 43,4 |
| 1359 | 37,8 | 34,8 |
| 1360 | 37,6 | 24,0 |
| 1361 | 37,2 | m |
| 1362 | 36,3 | m |
| 1363 | 35,1 | m |
| 1364 | 33,7 | m |
| 1365 | 32,4 | m |
| 1366 | 31,1 | m |
| 1367 | 29,9 | m |
| 1368 | 28,7 | m |
| 1369 | 29,0 | 58,6 |
| 1370 | 29,7 | 88,5 |
| 1371 | 31,0 | 86,3 |
| 1372 | 31,8 | 43,4 |
| 1373 | 31,7 | m |
| 1374 | 29,9 | m |
| 1375 | 40,2 | 0,0 |
| 1376 | 50,4 | m |
| 1377 | 47,9 | m |
| 1378 | 45,0 | m |
| 1379 | 43,0 | m |
| 1380 | 40,6 | m |
| 1381 | 55,5 | 0,0 |
| 1382 | 70,4 | 41,7 |
| 1383 | 73,4 | 83,2 |
| 1384 | 74,0 | 83,7 |
| 1385 | 74,9 | 41,7 |
| 1386 | 60,0 | 0,0 |
| 1387 | 45,1 | 41,6 |
| 1388 | 47,7 | 84,2 |
| 1389 | 50,4 | 50,2 |
| 1390 | 53,0 | 26,1 |
| 1391 | 59,5 | 0,0 |
| 1392 | 66,2 | 38,4 |
| 1393 | 66,4 | 76,7 |
| 1394 | 67,6 | 100,0 |
| 1395 | 68,4 | 76,6 |
| 1396 | 68,2 | 47,2 |
| 1397 | 69,0 | 81,4 |
| 1398 | 69,7 | 40,6 |
| 1399 | 54,7 | 0,0 |
| 1400 | 39,8 | 19,9 |
| 1401 | 36,3 | 40,0 |
| 1402 | 36,7 | 59,4 |
| 1403 | 36,6 | 77,5 |
| 1404 | 36,8 | 94,3 |
| 1405 | 36,8 | 100,0 |
| 1406 | 36,4 | 100,0 |
| 1407 | 36,3 | 79,7 |
| 1408 | 36,7 | 49,5 |
| 1409 | 36,6 | 39,3 |
| 1410 | 37,3 | 62,8 |
| 1411 | 38,1 | 73,4 |
| 1412 | 39,0 | 72,9 |
| 1413 | 40,2 | 72,0 |
| 1414 | 41,5 | 71,2 |
| 1415 | 42,9 | 77,3 |
| 1416 | 44,4 | 76,6 |
| 1417 | 45,4 | 43,1 |
| 1418 | 45,3 | 53,9 |
| 1419 | 45,1 | 64,8 |
| 1420 | 46,5 | 74,2 |
| 1421 | 47,7 | 75,2 |
| 1422 | 48,1 | 75,5 |
| 1423 | 48,6 | 75,8 |
| 1424 | 48,9 | 76,3 |
| 1425 | 49,9 | 75,5 |
| 1426 | 50,4 | 75,2 |
| 1427 | 51,1 | 74,6 |
| 1428 | 51,9 | 75,0 |
| 1429 | 52,7 | 37,2 |
| 1430 | 41,6 | 0,0 |
| 1431 | 30,4 | 36,6 |
| 1432 | 30,5 | 73,2 |
| 1433 | 30,3 | 81,6 |
| 1434 | 30,4 | 89,3 |
| 1435 | 31,5 | 90,4 |
| 1436 | 32,7 | 88,5 |
| 1437 | 33,7 | 97,2 |
| 1438 | 35,2 | 99,7 |
| 1439 | 36,3 | 98,8 |
| 1440 | 37,7 | 100,0 |
| 1441 | 39,2 | 100,0 |
| 1442 | 40,9 | 100,0 |
| 1443 | 42,4 | 99,5 |
| 1444 | 43,8 | 98,7 |
| 1445 | 45,4 | 97,3 |
| 1446 | 47,0 | 96,6 |
| 1447 | 47,8 | 96,2 |
| 1448 | 48,8 | 96,3 |
| 1449 | 50,5 | 95,1 |
| 1450 | 51,0 | 95,9 |
| 1451 | 52,0 | 94,3 |
| 1452 | 52,6 | 94,6 |
| 1453 | 53,0 | 65,5 |
| 1454 | 53,2 | 0,0 |
| 1455 | 53,2 | m |
| 1456 | 52,6 | m |
| 1457 | 52,1 | m |
| 1458 | 51,8 | m |
| 1459 | 51,3 | m |
| 1460 | 50,7 | m |
| 1461 | 50,7 | m |
| 1462 | 49,8 | m |
| 1463 | 49,4 | m |
| 1464 | 49,3 | m |
| 1465 | 49,1 | m |
| 1466 | 49,1 | m |
| 1467 | 49,1 | 8,3 |
| 1468 | 48,9 | 16,8 |
| 1469 | 48,8 | 21,3 |
| 1470 | 49,1 | 22,1 |
| 1471 | 49,4 | 26,3 |
| 1472 | 49,8 | 39,2 |
| 1473 | 50,4 | 83,4 |
| 1474 | 51,4 | 90,6 |
| 1475 | 52,3 | 93,8 |
| 1476 | 53,3 | 94,0 |
| 1477 | 54,2 | 94,1 |
| 1478 | 54,9 | 94,3 |
| 1479 | 55,7 | 94,6 |
| 1480 | 56,1 | 94,9 |
| 1481 | 56,3 | 86,2 |
| 1482 | 56,2 | 64,1 |
| 1483 | 56,0 | 46,1 |
| 1484 | 56,2 | 33,4 |
| 1485 | 56,5 | 23,6 |
| 1486 | 56,3 | 18,6 |
| 1487 | 55,7 | 16,2 |
| 1488 | 56,0 | 15,9 |
| 1489 | 55,9 | 21,8 |
| 1490 | 55,8 | 20,9 |
| 1491 | 55,4 | 18,4 |
| 1492 | 55,7 | 25,1 |
| 1493 | 56,0 | 27,7 |
| 1494 | 55,8 | 22,4 |
| 1495 | 56,1 | 20,0 |
| 1496 | 55,7 | 17,4 |
| 1497 | 55,9 | 20,9 |
| 1498 | 56,0 | 22,9 |
| 1499 | 56,0 | 21,1 |
| 1500 | 55,1 | 19,2 |
| 1501 | 55,6 | 24,2 |
| 1502 | 55,4 | 25,6 |
| 1503 | 55,7 | 24,7 |
| 1504 | 55,9 | 24,0 |
| 1505 | 55,4 | 23,5 |
| 1506 | 55,7 | 30,9 |
| 1507 | 55,4 | 42,5 |
| 1508 | 55,3 | 25,8 |
| 1509 | 55,4 | 1,3 |
| 1510 | 55,0 | m |
| 1511 | 54,4 | m |
| 1512 | 54,2 | m |
| 1513 | 53,5 | m |
| 1514 | 52,4 | m |
| 1515 | 51,8 | m |
| 1516 | 50,7 | m |
| 1517 | 49,9 | m |
| 1518 | 49,1 | m |
| 1519 | 47,7 | m |
| 1520 | 47,3 | m |
| 1521 | 46,9 | m |
| 1522 | 46,9 | m |
| 1523 | 47,2 | m |
| 1524 | 47,8 | m |
| 1525 | 48,2 | 0,0 |
| 1526 | 48,8 | 23,0 |
| 1527 | 49,1 | 67,9 |
| 1528 | 49,4 | 73,7 |
| 1529 | 49,8 | 75,0 |
| 1530 | 50,4 | 75,8 |
| 1531 | 51,4 | 73,9 |
| 1532 | 52,3 | 72,2 |
| 1533 | 53,3 | 71,2 |
| 1534 | 54,6 | 71,2 |
| 1535 | 55,4 | 68,7 |
| 1536 | 56,7 | 67,0 |
| 1537 | 57,2 | 64,6 |
| 1538 | 57,3 | 61,9 |
| 1539 | 57,0 | 59,5 |
| 1540 | 56,7 | 57,0 |
| 1541 | 56,7 | 69,8 |
| 1542 | 56,8 | 58,5 |
| 1543 | 56,8 | 47,2 |
| 1544 | 57,0 | 38,5 |
| 1545 | 57,0 | 32,8 |
| 1546 | 56,8 | 30,2 |
| 1547 | 57,0 | 27,0 |
| 1548 | 56,9 | 26,2 |
| 1549 | 56,7 | 26,2 |
| 1550 | 57,0 | 26,6 |
| 1551 | 56,7 | 27,8 |
| 1552 | 56,7 | 29,7 |
| 1553 | 56,8 | 32,1 |
| 1554 | 56,5 | 34,9 |
| 1555 | 56,6 | 34,9 |
| 1556 | 56,3 | 35,8 |
| 1557 | 56,6 | 36,6 |
| 1558 | 56,2 | 37,6 |
| 1559 | 56,6 | 38,2 |
| 1560 | 56,2 | 37,9 |
| 1561 | 56,6 | 37,5 |
| 1562 | 56,4 | 36,7 |
| 1563 | 56,5 | 34,8 |
| 1564 | 56,5 | 35,8 |
| 1565 | 56,5 | 36,2 |
| 1566 | 56,5 | 36,7 |
| 1567 | 56,7 | 37,8 |
| 1568 | 56,7 | 37,8 |
| 1569 | 56,6 | 36,6 |
| 1570 | 56,8 | 36,1 |
| 1571 | 56,5 | 36,8 |
| 1572 | 56,9 | 35,9 |
| 1573 | 56,7 | 35,0 |
| 1574 | 56,5 | 36,0 |
| 1575 | 56,4 | 36,5 |
| 1576 | 56,5 | 38,0 |
| 1577 | 56,5 | 39,9 |
| 1578 | 56,4 | 42,1 |
| 1579 | 56,5 | 47,0 |
| 1580 | 56,4 | 48,0 |
| 1581 | 56,1 | 49,1 |
| 1582 | 56,4 | 48,9 |
| 1583 | 56,4 | 48,2 |
| 1584 | 56,5 | 48,3 |
| 1585 | 56,5 | 47,9 |
| 1586 | 56,6 | 46,8 |
| 1587 | 56,6 | 46,2 |
| 1588 | 56,5 | 44,4 |
| 1589 | 56,8 | 42,9 |
| 1590 | 56,5 | 42,8 |
| 1591 | 56,7 | 43,2 |
| 1592 | 56,5 | 42,8 |
| 1593 | 56,9 | 42,2 |
| 1594 | 56,5 | 43,1 |
| 1595 | 56,5 | 42,9 |
| 1596 | 56,7 | 42,7 |
| 1597 | 56,6 | 41,5 |
| 1598 | 56,9 | 41,8 |
| 1599 | 56,6 | 41,9 |
| 1600 | 56,7 | 42,6 |
| 1601 | 56,7 | 42,6 |
| 1602 | 56,7 | 41,5 |
| 1603 | 56,7 | 42,2 |
| 1604 | 56,5 | 42,2 |
| 1605 | 56,8 | 41,9 |
| 1606 | 56,5 | 42,0 |
| 1607 | 56,7 | 42,1 |
| 1608 | 56,4 | 41,9 |
| 1609 | 56,7 | 42,9 |
| 1610 | 56,7 | 41,8 |
| 1611 | 56,7 | 41,9 |
| 1612 | 56,8 | 42,0 |
| 1613 | 56,7 | 41,5 |
| 1614 | 56,6 | 41,9 |
| 1615 | 56,8 | 41,6 |
| 1616 | 56,6 | 41,6 |
| 1617 | 56,9 | 42,0 |
| 1618 | 56,7 | 40,7 |
| 1619 | 56,7 | 39,3 |
| 1620 | 56,5 | 41,4 |
| 1621 | 56,4 | 44,9 |
| 1622 | 56,8 | 45,2 |
| 1623 | 56,6 | 43,6 |
| 1624 | 56,8 | 42,2 |
| 1625 | 56,5 | 42,3 |
| 1626 | 56,5 | 44,4 |
| 1627 | 56,9 | 45,1 |
| 1628 | 56,4 | 45,0 |
| 1629 | 56,7 | 46,3 |
| 1630 | 56,7 | 45,5 |
| 1631 | 56,8 | 45,0 |
| 1632 | 56,7 | 44,9 |
| 1633 | 56,6 | 45,2 |
| 1634 | 56,8 | 46,0 |
| 1635 | 56,5 | 46,6 |
| 1636 | 56,6 | 48,3 |
| 1637 | 56,4 | 48,6 |
| 1638 | 56,6 | 50,3 |
| 1639 | 56,3 | 51,9 |
| 1640 | 56,5 | 54,1 |
| 1641 | 56,3 | 54,9 |
| 1642 | 56,4 | 55,0 |
| 1643 | 56,4 | 56,2 |
| 1644 | 56,2 | 58,6 |
| 1645 | 56,2 | 59,1 |
| 1646 | 56,2 | 62,5 |
| 1647 | 56,4 | 62,8 |
| 1648 | 56,0 | 64,7 |
| 1649 | 56,4 | 65,6 |
| 1650 | 56,2 | 67,7 |
| 1651 | 55,9 | 68,9 |
| 1652 | 56,1 | 68,9 |
| 1653 | 55,8 | 69,5 |
| 1654 | 56,0 | 69,8 |
| 1655 | 56,2 | 69,3 |
| 1656 | 56,2 | 69,8 |
| 1657 | 56,4 | 69,2 |
| 1658 | 56,3 | 68,7 |
| 1659 | 56,2 | 69,4 |
| 1660 | 56,2 | 69,5 |
| 1661 | 56,2 | 70,0 |
| 1662 | 56,4 | 69,7 |
| 1663 | 56,2 | 70,2 |
| 1664 | 56,4 | 70,5 |
| 1665 | 56,1 | 70,5 |
| 1666 | 56,5 | 69,7 |
| 1667 | 56,2 | 69,3 |
| 1668 | 56,5 | 70,9 |
| 1669 | 56,4 | 70,8 |
| 1670 | 56,3 | 71,1 |
| 1671 | 56,4 | 71,0 |
| 1672 | 56,7 | 68,6 |
| 1673 | 56,8 | 68,6 |
| 1674 | 56,6 | 68,0 |
| 1675 | 56,8 | 65,1 |
| 1676 | 56,9 | 60,9 |
| 1677 | 57,1 | 57,4 |
| 1678 | 57,1 | 54,3 |
| 1679 | 57,0 | 48,6 |
| 1680 | 57,4 | 44,1 |
| 1681 | 57,4 | 40,2 |
| 1682 | 57,6 | 36,9 |
| 1683 | 57,5 | 34,2 |
| 1684 | 57,4 | 31,1 |
| 1685 | 57,5 | 25,9 |
| 1686 | 57,5 | 20,7 |
| 1687 | 57,6 | 16,4 |
| 1688 | 57,6 | 12,4 |
| 1689 | 57,6 | 8,9 |
| 1690 | 57,5 | 8,0 |
| 1691 | 57,5 | 5,8 |
| 1692 | 57,3 | 5,8 |
| 1693 | 57,6 | 5,5 |
| 1694 | 57,3 | 4,5 |
| 1695 | 57,2 | 3,2 |
| 1696 | 57,2 | 3,1 |
| 1697 | 57,3 | 4,9 |
| 1698 | 57,3 | 4,2 |
| 1699 | 56,9 | 5,5 |
| 1700 | 57,1 | 5,1 |
| 1701 | 57,0 | 5,2 |
| 1702 | 56,9 | 5,5 |
| 1703 | 56,6 | 5,4 |
| 1704 | 57,1 | 6,1 |
| 1705 | 56,7 | 5,7 |
| 1706 | 56,8 | 5,8 |
| 1707 | 57,0 | 6,1 |
| 1708 | 56,7 | 5,9 |
| 1709 | 57,0 | 6,6 |
| 1710 | 56,9 | 6,4 |
| 1711 | 56,7 | 6,7 |
| 1712 | 56,9 | 6,9 |
| 1713 | 56,8 | 5,6 |
| 1714 | 56,6 | 5,1 |
| 1715 | 56,6 | 6,5 |
| 1716 | 56,5 | 10,0 |
| 1717 | 56,6 | 12,4 |
| 1718 | 56,5 | 14,5 |
| 1719 | 56,6 | 16,3 |
| 1720 | 56,3 | 18,1 |
| 1721 | 56,6 | 20,7 |
| 1722 | 56,1 | 22,6 |
| 1723 | 56,3 | 25,8 |
| 1724 | 56,4 | 27,7 |
| 1725 | 56,0 | 29,7 |
| 1726 | 56,1 | 32,6 |
| 1727 | 55,9 | 34,9 |
| 1728 | 55,9 | 36,4 |
| 1729 | 56,0 | 39,2 |
| 1730 | 55,9 | 41,4 |
| 1731 | 55,5 | 44,2 |
| 1732 | 55,9 | 46,4 |
| 1733 | 55,8 | 48,3 |
| 1734 | 55,6 | 49,1 |
| 1735 | 55,8 | 49,3 |
| 1736 | 55,9 | 47,7 |
| 1737 | 55,9 | 47,4 |
| 1738 | 55,8 | 46,9 |
| 1739 | 56,1 | 46,8 |
| 1740 | 56,1 | 45,8 |
| 1741 | 56,2 | 46,0 |
| 1742 | 56,3 | 45,9 |
| 1743 | 56,3 | 45,9 |
| 1744 | 56,2 | 44,6 |
| 1745 | 56,2 | 46,0 |
| 1746 | 56,4 | 46,2 |
| 1747 | 55,8 | m |
| 1748 | 55,5 | m |
| 1749 | 55,0 | m |
| 1750 | 54,1 | m |
| 1751 | 54,0 | m |
| 1752 | 53,3 | m |
| 1753 | 52,6 | m |
| 1754 | 51,8 | m |
| 1755 | 50,7 | m |
| 1756 | 49,9 | m |
| 1757 | 49,1 | m |
| 1758 | 47,7 | m |
| 1759 | 46,8 | m |
| 1760 | 45,7 | m |
| 1761 | 44,8 | m |
| 1762 | 43,9 | m |
| 1763 | 42,9 | m |
| 1764 | 41,5 | m |
| 1765 | 39,5 | m |
| 1766 | 36,7 | m |
| 1767 | 33,8 | m |
| 1768 | 31,0 | m |
| 1769 | 40,0 | 0,0 |
| 1770 | 49,1 | m |
| 1771 | 46,2 | m |
| 1772 | 43,1 | m |
| 1773 | 39,9 | m |
| 1774 | 36,6 | m |
| 1775 | 33,6 | m |
| 1776 | 30,5 | m |
| 1777 | 42,8 | 0,0 |
| 1778 | 55,2 | m |
| 1779 | 49,9 | m |
| 1780 | 44,0 | m |
| 1781 | 37,6 | m |
| 1782 | 47,2 | 0,0 |
| 1783 | 56,8 | m |
| 1784 | 47,5 | m |
| 1785 | 42,9 | m |
| 1786 | 31,6 | m |
| 1787 | 25,8 | m |
| 1788 | 19,9 | m |
| 1789 | 14,0 | m |
| 1790 | 8,1 | m |
| 1791 | 2,2 | m |
| 1792 | 0,0 | 0,0 |
| 1793 | 0,0 | 0,0 |
| 1794 | 0,0 | 0,0 |
| 1795 | 0,0 | 0,0 |
| 1796 | 0,0 | 0,0 |
| 1797 | 0,0 | 0,0 |
| 1798 | 0,0 | 0,0 |
| 1799 | 0,0 | 0,0 |
| 1800 | 0,0 | 0,0 |
| m = mootori käitamiseks vajalik pöördemoment |

Aeg

Normaliseeritud pöörlemiskiirus

Normaliseeritud pöördemoment

s

protsent

protsent

1

0,0

0,0

2

0,0

0,0

3

0,0

0,0

4

0,0

0,0

5

0,0

0,0

6

0,0

0,0

7

1,5

8,9

8

15,8

30,9

9

27,4

1,3

10

32,6

0,7

11

34,8

1,2

12

36,2

7,4

13

37,1

6,2

14

37,9

10,2

15

39,6

12,3

16

42,3

12,5

17

45,3

12,6

18

48,6

6,0

19

40,8

0,0

20

33,0

16,3

21

42,5

27,4

22

49,3

26,7

23

54,0

18,0

24

57,1

12,9

25

58,9

8,6

26

59,3

6,0

27

59,0

4,9

28

57,9

m

29

55,7

m

30

52,1

m

31

46,4

m

32

38,6

m

33

29,0

m

34

20,8

m

35

16,9

m

36

16,9

42,5

37

18,8

38,4

38

20,7

32,9

39

21,0

0,0

40

19,1

0,0

41

13,7

0,0

42

2,2

0,0

43

0,0

0,0

44

0,0

0,0

45

0,0

0,0

46

0,0

0,0

47

0,0

0,0

48

0,0

0,0

49

0,0

0,0

50

0,0

13,1

51

13,1

30,1

52

26,3

25,5

53

35,0

32,2

54

41,7

14,3

55

42,2

0,0

56

42,8

11,6

57

51,0

20,9

58

60,0

9,6

59

49,4

0,0

60

38,9

16,6

61

43,4

30,8

62

49,4

14,2

63

40,5

0,0

64

31,5

43,5

65

36,6

78,2

66

40,8

67,6

67

44,7

59,1

68

48,3

52,0

69

51,9

63,8

70

54,7

27,9

71

55,3

18,3

72

55,1

16,3

73

54,8

11,1

74

54,7

11,5

75

54,8

17,5

76

55,6

18,0

77

57,0

14,1

78

58,1

7,0

79

43,3

0,0

80

28,5

25,0

81

30,4

47,8

82

32,1

39,2

83

32,7

39,3

84

32,4

17,3

85

31,6

11,4

86

31,1

10,2

87

31,1

19,5

88

31,4

22,5

89

31,6

22,9

90

31,6

24,3

91

31,9

26,9

92

32,4

30,6

93

32,8

32,7

94

33,7

32,5

95

34,4

29,5

96

34,3

26,5

97

34,4

24,7

98

35,0

24,9

99

35,6

25,2

100

36,1

24,8

101

36,3

24,0

102

36,2

23,6

103

36,2

23,5

104

36,8

22,7

105

37,2

20,9

106

37,0

19,2

107

36,3

18,4

108

35,4

17,6

109

35,2

14,9

110

35,4

9,9

111

35,5

4,3

112

35,2

6,6

113

34,9

10,0

114

34,7

25,1

115

34,4

29,3

116

34,5

20,7

117

35,2

16,6

118

35,8

16,2

119

35,6

20,3

120

35,3

22,5

121

35,3

23,4

122

34,7

11,9

123

45,5

0,0

124

56,3

m

125

46,2

m

126

50,1

0,0

127

54,0

m

128

40,5

m

129

27,0

m

130

13,5

m

131

0,0

0,0

132

0,0

0,0

133

0,0

0,0

134

0,0

0,0

135

0,0

0,0

136

0,0

0,0

137

0,0

0,0

138

0,0

0,0

139

0,0

0,0

140

0,0

0,0

141

0,0

0,0

142

0,0

4,9

143

0,0

7,3

144

4,4

28,7

145

11,1

26,4

146

15,0

9,4

147

15,9

0,0

148

15,3

0,0

149

14,2

0,0

150

13,2

0,0

151

11,6

0,0

152

8,4

0,0

153

5,4

0,0

154

4,3

5,6

155

5,8

24,4

156

9,7

20,7

157

13,6

21,1

158

15,6

21,5

159

16,5

21,9

160

18,0

22,3

161

21,1

46,9

162

25,2

33,6

163

28,1

16,6

164

28,8

7,0

165

27,5

5,0

166

23,1

3,0

167

16,9

1,9

168

12,2

2,6

169

9,9

3,2

170

9,1

4,0

171

8,8

3,8

172

8,5

12,2

173

8,2

29,4

174

9,6

20,1

175

14,7

16,3

176

24,5

8,7

177

39,4

3,3

178

39,0

2,9

179

38,5

5,9

180

42,4

8,0

181

38,2

6,0

182

41,4

3,8

183

44,6

5,4

184

38,8

8,2

185

37,5

8,9

186

35,4

7,3

187

28,4

7,0

188

14,8

7,0

189

0,0

5,9

190

0,0

0,0

191

0,0

0,0

192

0,0

0,0

193

0,0

0,0

194

0,0

0,0

195

0,0

0,0

196

0,0

0,0

197

0,0

0,0

198

0,0

0,0

199

0,0

0,0

200

0,0

0,0

201

0,0

0,0

202

0,0

0,0

203

0,0

0,0

204

0,0

0,0

205

0,0

0,0

206

0,0

0,0

207

0,0

0,0

208

0,0

0,0

209

0,0

0,0

210

0,0

0,0

211

0,0

0,0

212

0,0

0,0

213

0,0

0,0

214

0,0

0,0

215

0,0

0,0

216

0,0

0,0

217

0,0

0,0

218

0,0

0,0

219

0,0

0,0

220

0,0

0,0

221

0,0

0,0

222

0,0

0,0

223

0,0

0,0

224

0,0

0,0

225

0,0

0,0

226

0,0

0,0

227

0,0

0,0

228

0,0

0,0

229

0,0

0,0

230

0,0

0,0

231

0,0

0,0

232

0,0

0,0

233

0,0

0,0

234

0,0

0,0

235

0,0

0,0

236

0,0

0,0

237

0,0

0,0

238

0,0

0,0

239

0,0

0,0

240

0,0

0,0

241

0,0

0,0

242

0,0

0,0

243

0,0

0,0

244

0,0

0,0

245

0,0

0,0

246

0,0

0,0

247

0,0

0,0

248

0,0

0,0

249

0,0

0,0

250

0,0

0,0

251

0,0

0,0

252

0,0

0,0

253

0,0

31,6

254

9,4

13,6

255

22,2

16,9

256

33,0

53,5

257

43,7

22,1

258

39,8

0,0

259

36,0

45,7

260

47,6

75,9

261

61,2

70,4

262

72,3

70,4

263

76,0

m

264

74,3

m

265

68,5

m

266

61,0

m

267

56,0

m

268

54,0

m

269

53,0

m

270

50,8

m

271

46,8

m

272

41,7

m

273

35,9

m

274

29,2

m

275

20,7

m

276

10,1

m

277

0,0

m

278

0,0

0,0

279

0,0

0,0

280

0,0

0,0

281

0,0

0,0

282

0,0

0,0

283

0,0

0,0

284

0,0

0,0

285

0,0

0,0

286

0,0

0,0

287

0,0

0,0

288

0,0

0,0

289

0,0

0,0

290

0,0

0,0

291

0,0

0,0

292

0,0

0,0

293

0,0

0,0

294

0,0

0,0

295

0,0

0,0

296

0,0

0,0

297

0,0

0,0

298

0,0

0,0

299

0,0

0,0

300

0,0

0,0

301

0,0

0,0

302

0,0

0,0

303

0,0

0,0

304

0,0

0,0

305

0,0

0,0

306

0,0

0,0

307

0,0

0,0

308

0,0

0,0

309

0,0

0,0

310

0,0

0,0

311

0,0

0,0

312

0,0

0,0

313

0,0

0,0

314

0,0

0,0

315

0,0

0,0

316

0,0

0,0

317

0,0

0,0

318

0,0

0,0

319

0,0

0,0

320

0,0

0,0

321

0,0

0,0

322

0,0

0,0

323

0,0

0,0

324

4,5

41,0

325

17,2

38,9

326

30,1

36,8

327

41,0

34,7

328

50,0

32,6

329

51,4

0,1

330

47,8

m

331

40,2

m

332

32,0

m

333

24,4

m

334

16,8

m

335

8,1

m

336

0,0

m

337

0,0

0,0

338

0,0

0,0

339

0,0

0,0

340

0,0

0,0

341

0,0

0,0

342

0,0

0,0

343

0,0

0,0

344

0,0

0,0

345

0,0

0,0

346

0,0

0,0

347

0,0

0,0

348

0,0

0,0

349

0,0

0,0

350

0,0

0,0

351

0,0

0,0

352

0,0

0,0

353

0,0

0,0

354

0,0

0,5

355

0,0

4,9

356

9,2

61,3

357

22,4

40,4

358

36,5

50,1

359

47,7

21,0

360

38,8

0,0

361

30,0

37,0

362

37,0

63,6

363

45,5

90,8

364

54,5

40,9

365

45,9

0,0

366

37,2

47,5

367

44,5

84,4

368

51,7

32,4

369

58,1

15,2

370

45,9

0,0

371

33,6

35,8

372

36,9

67,0

373

40,2

84,7

374

43,4

84,3

375

45,7

84,3

376

46,5

m

377

46,1

m

378

43,9

m

379

39,3

m

380

47,0

m

381

54,6

m

382

62,0

m

383

52,0

m

384

43,0

m

385

33,9

m

386

28,4

m

387

25,5

m

388

24,6

11,0

389

25,2

14,7

390

28,6

28,4

391

35,5

65,0

392

43,8

75,3

393

51,2

34,2

394

40,7

0,0

395

30,3

45,4

396

34,2

83,1

397

37,6

85,3

398

40,8

87,5

399

44,8

89,7

400

50,6

91,9

401

57,6

94,1

402

64,6

44,6

403

51,6

0,0

404

38,7

37,4

405

42,4

70,3

406

46,5

89,1

407

50,6

93,9

408

53,8

33,0

409

55,5

20,3

410

55,8

5,2

411

55,4

m

412

54,4

m

413

53,1

m

414

51,8

m

415

50,3

m

416

48,4

m

417

45,9

m

418

43,1

m

419

40,1

m

420

37,4

m

421

35,1

m

422

32,8

m

423

45,3

0,0

424

57,8

m

425

50,6

m

426

41,6

m

427

47,9

0,0

428

54,2

m

429

48,1

m

430

47,0

31,3

431

49,0

38,3

432

52,0

40,1

433

53,3

14,5

434

52,6

0,8

435

49,8

m

436

51,0

18,6

437

56,9

38,9

438

67,2

45,0

439

78,6

21,5

440

65,5

0,0

441

52,4

31,3

442

56,4

60,1

443

59,7

29,2

444

45,1

0,0

445

30,6

4,2

446

30,9

8,4

447

30,5

4,3

448

44,6

0,0

449

58,8

m

450

55,1

m

451

50,6

m

452

45,3

m

453

39,3

m

454

49,1

0,0

455

58,8

m

456

50,7

m

457

42,4

m

458

44,1

0,0

459

45,7

m

460

32,5

m

461

20,7

m

462

10,0

m

463

0,0

0,0

464

0,0

1,5

465

0,9

41,1

466

7,0

46,3

467

12,8

48,5

468

17,0

50,7

469

20,9

52,9

470

26,7

55,0

471

35,5

57,2

472

46,9

23,8

473

44,5

0,0

474

42,1

45,7

475

55,6

77,4

476

68,8

100,0

477

81,7

47,9

478

71,2

0,0

479

60,7

38,3

480

68,8

72,7

481

75,0

m

482

61,3

m

483

53,5

m

484

45,9

58,0

485

48,1

80,0

486

49,4

97,9

487

49,7

m

488

48,7

m

489

45,5

m

490

40,4

m

491

49,7

0,0

492

59,0

m

493

48,9

m

494

40,0

m

495

33,5

m

496

30,0

m

497

29,1

12,0

498

29,3

40,4

499

30,4

29,3

500

32,2

15,4

501

33,9

15,8

502

35,3

14,9

503

36,4

15,1

504

38,0

15,3

505

40,3

50,9

506

43,0

39,7

507

45,5

20,6

508

47,3

20,6

509

48,8

22,1

510

50,1

22,1

511

51,4

42,4

512

52,5

31,9

513

53,7

21,6

514

55,1

11,6

515

56,8

5,7

516

42,4

0,0

517

27,9

8,2

518

29,0

15,9

519

30,4

25,1

520

32,6

60,5

521

35,4

72,7

522

38,4

88,2

523

41,0

65,1

524

42,9

25,6

525

44,2

15,8

526

44,9

2,9

527

45,1

m

528

44,8

m

529

43,9

m

530

42,4

m

531

40,2

m

532

37,1

m

533

47,0

0,0

534

57,0

m

535

45,1

m

536

32,6

m

537

46,8

0,0

538

61,5

m

539

56,7

m

540

46,9

m

541

37,5

m

542

30,3

m

543

27,3

32,3

544

30,8

60,3

545

41,2

62,3

546

36,0

0,0

547

30,8

32,3

548

33,9

60,3

549

34,6

38,4

550

37,0

16,6

551

42,7

62,3

552

50,4

28,1

553

40,1

0,0

554

29,9

8,0

555

32,5

15,0

556

34,6

63,1

557

36,7

58,0

558

39,4

52,9

559

42,8

47,8

560

46,8

42,7

561

50,7

27,5

562

53,4

20,7

563

54,2

13,1

564

54,2

0,4

565

53,4

0,0

566

51,4

m

567

48,7

m

568

45,6

m

569

42,4

m

570

40,4

m

571

39,8

5,8

572

40,7

39,7

573

43,8

37,1

574

48,1

39,1

575

52,0

22,0

576

54,7

13,2

577

56,4

13,2

578

57,5

6,6

579

42,6

0,0

580

27,7

10,9

581

28,5

21,3

582

29,2

23,9

583

29,5

15,2

584

29,7

8,8

585

30,4

20,8

586

31,9

22,9

587

34,3

61,4

588

37,2

76,6

589

40,1

27,5

590

42,3

25,4

591

43,5

32,0

592

43,8

6,0

593

43,5

m

594

42,8

m

595

41,7

m

596

40,4

m

597

39,3

m

598

38,9

12,9

599

39,0

18,4

600

39,7

39,2

601

41,4

60,0

602

43,7

54,5

603

46,2

64,2

604

48,8

73,3

605

51,0

82,3

606

52,1

0,0

607

52,0

m

608

50,9

m

609

49,4

m

610

47,8

m

611

46,6

m

612

47,3

35,3

613

49,2

74,1

614

51,1

95,2

615

51,7

m

616

50,8

m

617

47,3

m

618

41,8

m

619

36,4

m

620

30,9

m

621

25,5

37,1

622

33,8

38,4

623

42,1

m

624

34,1

m

625

33,0

37,1

626

36,4

38,4

627

43,3

17,1

628

35,7

0,0

629

28,1

11,6

630

36,5

19,2

631

45,2

8,3

632

36,5

0,0

633

27,9

32,6

634

31,5

59,6

635

34,4

65,2

636

37,0

59,6

637

39,0

49,0

638

40,2

m

639

39,8

m

640

36,0

m

641

29,7

m

642

21,5

m

643

14,1

m

644

0,0

0,0

645

0,0

0,0

646

0,0

0,0

647

0,0

0,0

648

0,0

0,0

649

0,0

0,0

650

0,0

0,0

651

0,0

0,0

652

0,0

0,0

653

0,0

0,0

654

0,0

0,0

655

0,0

0,0

656

0,0

3,4

657

1,4

22,0

658

10,1

45,3

659

21,5

10,0

660

32,2

0,0

661

42,3

46,0

662

57,1

74,1

663

72,1

34,2

664

66,9

0,0

665

60,4

41,8

666

69,1

79,0

667

77,1

38,3

668

63,1

0,0

669

49,1

47,9

670

53,4

91,3

671

57,5

85,7

672

61,5

89,2

673

65,5

85,9

674

69,5

89,5

675

73,1

75,5

676

76,2

73,6

677

79,1

75,6

678

81,8

78,2

679

84,1

39,0

680

69,6

0,0

681

55,0

25,2

682

55,8

49,9

683

56,7

46,4

684

57,6

76,3

685

58,4

92,7

686

59,3

99,9

687

60,1

95,0

688

61,0

46,7

689

46,6

0,0

690

32,3

34,6

691

32,7

68,6

692

32,6

67,0

693

31,3

m

694

28,1

m

695

43,0

0,0

696

58,0

m

697

58,9

m

698

49,4

m

699

41,5

m

700

48,4

0,0

701

55,3

m

702

41,8

m

703

31,6

m

704

24,6

m

705

15,2

m

706

7,0

m

707

0,0

0,0

708

0,0

0,0

709

0,0

0,0

710

0,0

0,0

711

0,0

0,0

712

0,0

0,0

713

0,0

0,0

714

0,0

0,0

715

0,0

0,0

716

0,0

0,0

717

0,0

0,0

718

0,0

0,0

719

0,0

0,0

720

0,0

0,0

721

0,0

0,0

722

0,0

0,0

723

0,0

0,0

724

0,0

0,0

725

0,0

0,0

726

0,0

0,0

727

0,0

0,0

728

0,0

0,0

729

0,0

0,0

730

0,0

0,0

731

0,0

0,0

732

0,0

0,0

733

0,0

0,0

734

0,0

0,0

735

0,0

0,0

736

0,0

0,0

737

0,0

0,0

738

0,0

0,0

739

0,0

0,0

740

0,0

0,0

741

0,0

0,0

742

0,0

0,0

743

0,0

0,0

744

0,0

0,0

745

0,0

0,0

746

0,0

0,0

747

0,0

0,0

748

0,0

0,0

749

0,0

0,0

750

0,0

0,0

751

0,0

0,0

752

0,0

0,0

753

0,0

0,0

754

0,0

0,0

755

0,0

0,0

756

0,0

0,0

757

0,0

0,0

758

0,0

0,0

759

0,0

0,0

760

0,0

0,0

761

0,0

0,0

762

0,0

0,0

763

0,0

0,0

764

0,0

0,0

765

0,0

0,0

766

0,0

0,0

767

0,0

0,0

768

0,0

0,0

769

0,0

0,0

770

0,0

0,0

771

0,0

22,0

772

4,5

25,8

773

15,5

42,8

774

30,5

46,8

775

45,5

29,3

776

49,2

13,6

777

39,5

0,0

778

29,7

15,1

779

34,8

26,9

780

40,0

13,6

781

42,2

m

782

42,1

m

783

40,8

m

784

37,7

37,6

785

47,0

35,0

786

48,8

33,4

787

41,7

m

788

27,7

m

789

17,2

m

790

14,0

37,6

791

18,4

25,0

792

27,6

17,7

793

39,8

6,8

794

34,3

0,0

795

28,7

26,5

796

41,5

40,9

797

53,7

17,5

798

42,4

0,0

799

31,2

27,3

800

32,3

53,2

801

34,5

60,6

802

37,6

68,0

803

41,2

75,4

804

45,8

82,8

805

52,3

38,2

806

42,5

0,0

807

32,6

30,5

808

35,0

57,9

809

36,0

77,3

810

37,1

96,8

811

39,6

80,8

812

43,4

78,3

813

47,2

73,4

814

49,6

66,9

815

50,2

62,0

816

50,2

57,7

817

50,6

62,1

818

52,3

62,9

819

54,8

37,5

820

57,0

18,3

821

42,3

0,0

822

27,6

29,1

823

28,4

57,0

824

29,1

51,8

825

29,6

35,3

826

29,7

33,3

827

29,8

17,7

828

29,5

m

829

28,9

m

830

43,0

0,0

831

57,1

m

832

57,7

m

833

56,0

m

834

53,8

m

835

51,2

m

836

48,1

m

837

44,5

m

838

40,9

m

839

38,1

m

840

37,2

42,7

841

37,5

70,8

842

39,1

48,6

843

41,3

0,1

844

42,3

m

845

42,0

m

846

40,8

m

847

38,6

m

848

35,5

m

849

32,1

m

850

29,6

m

851

28,8

39,9

852

29,2

52,9

853

30,9

76,1

854

34,3

76,5

855

38,3

75,5

856

42,5

74,8

857

46,6

74,2

858

50,7

76,2

859

54,8

75,1

860

58,7

36,3

861

45,2

0,0

862

31,8

37,2

863

33,8

71,2

864

35,5

46,4

865

36,6

33,6

866

37,2

20,0

867

37,2

m

868

37,0

m

869

36,6

m

870

36,0

m

871

35,4

m

872

34,7

m

873

34,1

m

874

33,6

m

875

33,3

m

876

33,1

m

877

32,7

m

878

31,4

m

879

45,0

0,0

880

58,5

m

881

53,7

m

882

47,5

m

883

40,6

m

884

34,1

m

885

45,3

0,0

886

56,4

m

887

51,0

m

888

44,5

m

889

36,4

m

890

26,6

m

891

20,0

m

892

13,3

m

893

6,7

m

894

0,0

0,0

895

0,0

0,0

896

0,0

0,0

897

0,0

0,0

898

0,0

0,0

899

0,0

0,0

900

0,0

0,0

901

0,0

5,8

902

2,5

27,9

903

12,4

29,0

904

19,4

30,1

905

29,3

31,2

906

37,1

10,4

907

40,6

4,9

908

35,8

0,0

909

30,9

7,6

910

35,4

13,8

911

36,5

11,1

912

40,8

48,5

913

49,8

3,7

914

41,2

0,0

915

32,7

29,7

916

39,4

52,1

917

48,8

22,7

918

41,6

0,0

919

34,5

46,6

920

39,7

84,4

921

44,7

83,2

922

49,5

78,9

923

52,3

83,8

924

53,4

77,7

925

52,1

69,6

926

47,9

63,6

927

46,4

55,2

928

46,5

53,6

929

46,4

62,3

930

46,1

58,2

931

46,2

61,8

932

47,3

62,3

933

49,3

57,1

934

52,6

58,1

935

56,3

56,0

936

59,9

27,2

937

45,8

0,0

938

31,8

28,8

939

32,7

56,5

940

33,4

62,8

941

34,6

68,2

942

35,8

68,6

943

38,6

65,0

944

42,3

61,9

945

44,1

65,3

946

45,3

63,2

947

46,5

30,6

948

46,7

11,1

949

45,9

16,1

950

45,6

21,8

951

45,9

24,2

952

46,5

24,7

953

46,7

24,7

954

46,8

28,2

955

47,2

31,2

956

47,6

29,6

957

48,2

31,2

958

48,6

33,5

959

48,8

m

960

47,6

m

961

46,3

m

962

45,2

m

963

43,5

m

964

41,4

m

965

40,3

m

966

39,4

m

967

38,0

m

968

36,3

m

969

35,3

5,8

970

35,4

30,2

971

36,6

55,6

972

38,6

48,5

973

39,9

41,8

974

40,3

38,2

975

40,8

35,0

976

41,9

32,4

977

43,2

26,4

978

43,5

m

979

42,9

m

980

41,5

m

981

40,9

m

982

40,5

m

983

39,5

m

984

38,3

m

985

36,9

m

986

35,4

m

987

34,5

m

988

33,9

m

989

32,6

m

990

30,9

m

991

29,9

m

992

29,2

m

993

44,1

0,0

994

59,1

m

995

56,8

m

996

53,5

m

997

47,8

m

998

41,9

m

999

35,9

m

1000

44,3

0,0

1001

52,6

m

1002

43,4

m

1003

50,6

0,0

1004

57,8

m

1005

51,6

m

1006

44,8

m

1007

48,6

0,0

1008

52,4

m

1009

45,4

m

1010

37,2

m

1011

26,3

m

1012

17,9

m

1013

16,2

1,9

1014

17,8

7,5

1015

25,2

18,0

1016

39,7

6,5

1017

38,6

0,0

1018

37,4

5,4

1019

43,4

9,7

1020

46,9

15,7

1021

52,5

13,1

1022

56,2

6,3

1023

44,0

0,0

1024

31,8

20,9

1025

38,7

36,3

1026

47,7

47,5

1027

54,5

22,0

1028

41,3

0,0

1029

28,1

26,8

1030

31,6

49,2

1031

34,5

39,5

1032

36,4

24,0

1033

36,7

m

1034

35,5

m

1035

33,8

m

1036

33,7

19,8

1037

35,3

35,1

1038

38,0

33,9

1039

40,1

34,5

1040

42,2

40,4

1041

45,2

44,0

1042

48,3

35,9

1043

50,1

29,6

1044

52,3

38,5

1045

55,3

57,7

1046

57,0

50,7

1047

57,7

25,2

1048

42,9

0,0

1049

28,2

15,7

1050

29,2

30,5

1051

31,1

52,6

1052

33,4

60,7

1053

35,0

61,4

1054

35,3

18,2

1055

35,2

14,9

1056

34,9

11,7

1057

34,5

12,9

1058

34,1

15,5

1059

33,5

m

1060

31,8

m

1061

30,1

m

1062

29,6

10,3

1063

30,0

26,5

1064

31,0

18,8

1065

31,5

26,5

1066

31,7

m

1067

31,5

m

1068

30,6

m

1069

30,0

m

1070

30,0

m

1071

29,4

m

1072

44,3

0,0

1073

59,2

m

1074

58,3

m

1075

57,1

m

1076

55,4

m

1077

53,5

m

1078

51,5

m

1079

49,7

m

1080

47,9

m

1081

46,4

m

1082

45,5

m

1083

45,2

m

1084

44,3

m

1085

43,6

m

1086

43,1

m

1087

42,5

25,6

1088

43,3

25,7

1089

46,3

24,0

1090

47,8

20,6

1091

47,2

3,8

1092

45,6

4,4

1093

44,6

4,1

1094

44,1

m

1095

42,9

m

1096

40,9

m

1097

39,2

m

1098

37,0

m

1099

35,1

2,0

1100

35,6

43,3

1101

38,7

47,6

1102

41,3

40,4

1103

42,6

45,7

1104

43,9

43,3

1105

46,9

41,2

1106

52,4

40,1

1107

56,3

39,3

1108

57,4

25,5

1109

57,2

25,4

1110

57,0

25,4

1111

56,8

25,3

1112

56,3

25,3

1113

55,6

25,2

1114

56,2

25,2

1115

58,0

12,4

1116

43,4

0,0

1117

28,8

26,2

1118

30,9

49,9

1119

32,3

40,5

1120

32,5

12,4

1121

32,4

12,2

1122

32,1

6,4

1123

31,0

12,4

1124

30,1

18,5

1125

30,4

35,6

1126

31,2

30,1

1127

31,5

30,8

1128

31,5

26,9

1129

31,7

33,9

1130

32,0

29,9

1131

32,1

m

1132

31,4

m

1133

30,3

m

1134

29,8

m

1135

44,3

0,0

1136

58,9

m

1137

52,1

m

1138

44,1

m

1139

51,7

0,0

1140

59,2

m

1141

47,2

m

1142

35,1

0,0

1143

23,1

m

1144

13,1

m

1145

5,0

m

1146

0,0

0,0

1147

0,0

0,0

1148

0,0

0,0

1149

0,0

0,0

1150

0,0

0,0

1151

0,0

0,0

1152

0,0

0,0

1153

0,0

0,0

1154

0,0

0,0

1155

0,0

0,0

1156

0,0

0,0

1157

0,0

0,0

1158

0,0

0,0

1159

0,0

0,0

1160

0,0

0,0

1161

0,0

0,0

1162

0,0

0,0

1163

0,0

0,0

1164

0,0

0,0

1165

0,0

0,0

1166

0,0

0,0

1167

0,0

0,0

1168

0,0

0,0

1169

0,0

0,0

1170

0,0

0,0

1171

0,0

0,0

1172

0,0

0,0

1173

0,0

0,0

1174

0,0

0,0

1175

0,0

0,0

1176

0,0

0,0

1177

0,0

0,0

1178

0,0

0,0

1179

0,0

0,0

1180

0,0

0,0

1181

0,0

0,0

1182

0,0

0,0

1183

0,0

0,0

1184

0,0

0,0

1185

0,0

0,0

1186

0,0

0,0

1187

0,0

0,0

1188

0,0

0,0

1189

0,0

0,0

1190

0,0

0,0

1191

0,0

0,0

1192

0,0

0,0

1193

0,0

0,0

1194

0,0

0,0

1195

0,0

0,0

1196

0,0

20,4

1197

12,6

41,2

1198

27,3

20,4

1199

40,4

7,6

1200

46,1

m

1201

44,6

m

1202

42,7

14,7

1203

42,9

7,3

1204

36,1

0,0

1205

29,3

15,0

1206

43,8

22,6

1207

54,9

9,9

1208

44,9

0,0

1209

34,9

47,4

1210

42,7

82,7

1211

52,0

81,2

1212

61,8

82,7

1213

71,3

39,1

1214

58,1

0,0

1215

44,9

42,5

1216

46,3

83,3

1217

46,8

74,1

1218

48,1

75,7

1219

50,5

75,8

1220

53,6

76,7

1221

56,9

77,1

1222

60,2

78,7

1223

63,7

78,0

1224

67,2

79,6

1225

70,7

80,9

1226

74,1

81,1

1227

77,5

83,6

1228

80,8

85,6

1229

84,1

81,6

1230

87,4

88,3

1231

90,5

91,9

1232

93,5

94,1

1233

96,8

96,6

1234

100,0

m

1235

96,0

m

1236

81,9

m

1237

68,1

m

1238

58,1

84,7

1239

58,5

85,4

1240

59,5

85,6

1241

61,0

86,6

1242

62,6

86,8

1243

64,1

87,6

1244

65,4

87,5

1245

66,7

87,8

1246

68,1

43,5

1247

55,2

0,0

1248

42,3

37,2

1249

43,0

73,6

1250

43,5

65,1

1251

43,8

53,1

1252

43,9

54,6

1253

43,9

41,2

1254

43,8

34,8

1255

43,6

30,3

1256

43,3

21,9

1257

42,8

19,9

1258

42,3

m

1259

41,4

m

1260

40,2

m

1261

38,7

m

1262

37,1

m

1263

35,6

m

1264

34,2

m

1265

32,9

m

1266

31,8

m

1267

30,7

m

1268

29,6

m

1269

40,4

0,0

1270

51,2

m

1271

49,6

m

1272

48,0

m

1273

46,4

m

1274

45,0

m

1275

43,6

m

1276

42,3

m

1277

41,0

m

1278

39,6

m

1279

38,3

m

1280

37,1

m

1281

35,9

m

1282

34,6

m

1283

33,0

m

1284

31,1

m

1285

29,2

m

1286

43,3

0,0

1287

57,4

32,8

1288

59,9

65,4

1289

61,9

76,1

1290

65,6

73,7

1291

69,9

79,3

1292

74,1

81,3

1293

78,3

83,2

1294

82,6

86,0

1295

87,0

89,5

1296

91,2

90,8

1297

95,3

45,9

1298

81,0

0,0

1299

66,6

38,2

1300

67,9

75,5

1301

68,4

80,5

1302

69,0

85,5

1303

70,0

85,2

1304

71,6

85,9

1305

73,3

86,2

1306

74,8

86,5

1307

76,3

42,9

1308

63,3

0,0

1309

50,4

21,2

1310

50,6

42,3

1311

50,6

53,7

1312

50,4

90,1

1313

50,5

97,1

1314

51,0

100,0

1315

51,9

100,0

1316

52,6

100,0

1317

52,8

32,4

1318

47,7

0,0

1319

42,6

27,4

1320

42,1

53,5

1321

41,8

44,5

1322

41,4

41,1

1323

41,0

21,0

1324

40,3

0,0

1325

39,3

1,0

1326

38,3

15,2

1327

37,6

57,8

1328

37,3

73,2

1329

37,3

59,8

1330

37,4

52,2

1331

37,4

16,9

1332

37,1

34,3

1333

36,7

51,9

1334

36,2

25,3

1335

35,6

m

1336

34,6

m

1337

33,2

m

1338

31,6

m

1339

30,1

m

1340

28,8

m

1341

28,0

29,5

1342

28,6

100,0

1343

28,8

97,3

1344

28,8

73,4

1345

29,6

56,9

1346

30,3

91,7

1347

31,0

90,5

1348

31,8

81,7

1349

32,6

79,5

1350

33,5

86,9

1351

34,6

100,0

1352

35,6

78,7

1353

36,4

50,5

1354

37,0

57,0

1355

37,3

69,1

1356

37,6

49,5

1357

37,8

44,4

1358

37,8

43,4

1359

37,8

34,8

1360

37,6

24,0

1361

37,2

m

1362

36,3

m

1363

35,1

m

1364

33,7

m

1365

32,4

m

1366

31,1

m

1367

29,9

m

1368

28,7

m

1369

29,0

58,6

1370

29,7

88,5

1371

31,0

86,3

1372

31,8

43,4

1373

31,7

m

1374

29,9

m

1375

40,2

0,0

1376

50,4

m

1377

47,9

m

1378

45,0

m

1379

43,0

m

1380

40,6

m

1381

55,5

0,0

1382

70,4

41,7

1383

73,4

83,2

1384

74,0

83,7

1385

74,9

41,7

1386

60,0

0,0

1387

45,1

41,6

1388

47,7

84,2

1389

50,4

50,2

1390

53,0

26,1

1391

59,5

0,0

1392

66,2

38,4

1393

66,4

76,7

1394

67,6

100,0

1395

68,4

76,6

1396

68,2

47,2

1397

69,0

81,4

1398

69,7

40,6

1399

54,7

0,0

1400

39,8

19,9

1401

36,3

40,0

1402

36,7

59,4

1403

36,6

77,5

1404

36,8

94,3

1405

36,8

100,0

1406

36,4

100,0

1407

36,3

79,7

1408

36,7

49,5

1409

36,6

39,3

1410

37,3

62,8

1411

38,1

73,4

1412

39,0

72,9

1413

40,2

72,0

1414

41,5

71,2

1415

42,9

77,3

1416

44,4

76,6

1417

45,4

43,1

1418

45,3

53,9

1419

45,1

64,8

1420

46,5

74,2

1421

47,7

75,2

1422

48,1

75,5

1423

48,6

75,8

1424

48,9

76,3

1425

49,9

75,5

1426

50,4

75,2

1427

51,1

74,6

1428

51,9

75,0

1429

52,7

37,2

1430

41,6

0,0

1431

30,4

36,6

1432

30,5

73,2

1433

30,3

81,6

1434

30,4

89,3

1435

31,5

90,4

1436

32,7

88,5

1437

33,7

97,2

1438

35,2

99,7

1439

36,3

98,8

1440

37,7

100,0

1441

39,2

100,0

1442

40,9

100,0

1443

42,4

99,5

1444

43,8

98,7

1445

45,4

97,3

1446

47,0

96,6

1447

47,8

96,2

1448

48,8

96,3

1449

50,5

95,1

1450

51,0

95,9

1451

52,0

94,3

1452

52,6

94,6

1453

53,0

65,5

1454

53,2

0,0

1455

53,2

m

1456

52,6

m

1457

52,1

m

1458

51,8

m

1459

51,3

m

1460

50,7

m

1461

50,7

m

1462

49,8

m

1463

49,4

m

1464

49,3

m

1465

49,1

m

1466

49,1

m

1467

49,1

8,3

1468

48,9

16,8

1469

48,8

21,3

1470

49,1

22,1

1471

49,4

26,3

1472

49,8

39,2

1473

50,4

83,4

1474

51,4

90,6

1475

52,3

93,8

1476

53,3

94,0

1477

54,2

94,1

1478

54,9

94,3

1479

55,7

94,6

1480

56,1

94,9

1481

56,3

86,2

1482

56,2

64,1

1483

56,0

46,1

1484

56,2

33,4

1485

56,5

23,6

1486

56,3

18,6

1487

55,7

16,2

1488

56,0

15,9

1489

55,9

21,8

1490

55,8

20,9

1491

55,4

18,4

1492

55,7

25,1

1493

56,0

27,7

1494

55,8

22,4

1495

56,1

20,0

1496

55,7

17,4

1497

55,9

20,9

1498

56,0

22,9

1499

56,0

21,1

1500

55,1

19,2

1501

55,6

24,2

1502

55,4

25,6

1503

55,7

24,7

1504

55,9

24,0

1505

55,4

23,5

1506

55,7

30,9

1507

55,4

42,5

1508

55,3

25,8

1509

55,4

1,3

1510

55,0

m

1511

54,4

m

1512

54,2

m

1513

53,5

m

1514

52,4

m

1515

51,8

m

1516

50,7

m

1517

49,9

m

1518

49,1

m

1519

47,7

m

1520

47,3

m

1521

46,9

m

1522

46,9

m

1523

47,2

m

1524

47,8

m

1525

48,2

0,0

1526

48,8

23,0

1527

49,1

67,9

1528

49,4

73,7

1529

49,8

75,0

1530

50,4

75,8

1531

51,4

73,9

1532

52,3

72,2

1533

53,3

71,2

1534

54,6

71,2

1535

55,4

68,7

1536

56,7

67,0

1537

57,2

64,6

1538

57,3

61,9

1539

57,0

59,5

1540

56,7

57,0

1541

56,7

69,8

1542

56,8

58,5

1543

56,8

47,2

1544

57,0

38,5

1545

57,0

32,8

1546

56,8

30,2

1547

57,0

27,0

1548

56,9

26,2

1549

56,7

26,2

1550

57,0

26,6

1551

56,7

27,8

1552

56,7

29,7

1553

56,8

32,1

1554

56,5

34,9

1555

56,6

34,9

1556

56,3

35,8

1557

56,6

36,6

1558

56,2

37,6

1559

56,6

38,2

1560

56,2

37,9

1561

56,6

37,5

1562

56,4

36,7

1563

56,5

34,8

1564

56,5

35,8

1565

56,5

36,2

1566

56,5

36,7

1567

56,7

37,8

1568

56,7

37,8

1569

56,6

36,6

1570

56,8

36,1

1571

56,5

36,8

1572

56,9

35,9

1573

56,7

35,0

1574

56,5

36,0

1575

56,4

36,5

1576

56,5

38,0

1577

56,5

39,9

1578

56,4

42,1

1579

56,5

47,0

1580

56,4

48,0

1581

56,1

49,1

1582

56,4

48,9

1583

56,4

48,2

1584

56,5

48,3

1585

56,5

47,9

1586

56,6

46,8

1587

56,6

46,2

1588

56,5

44,4

1589

56,8

42,9

1590

56,5

42,8

1591

56,7

43,2

1592

56,5

42,8

1593

56,9

42,2

1594

56,5

43,1

1595

56,5

42,9

1596

56,7

42,7

1597

56,6

41,5

1598

56,9

41,8

1599

56,6

41,9

1600

56,7

42,6

1601

56,7

42,6

1602

56,7

41,5

1603

56,7

42,2

1604

56,5

42,2

1605

56,8

41,9

1606

56,5

42,0

1607

56,7

42,1

1608

56,4

41,9

1609

56,7

42,9

1610

56,7

41,8

1611

56,7

41,9

1612

56,8

42,0

1613

56,7

41,5

1614

56,6

41,9

1615

56,8

41,6

1616

56,6

41,6

1617

56,9

42,0

1618

56,7

40,7

1619

56,7

39,3

1620

56,5

41,4

1621

56,4

44,9

1622

56,8

45,2

1623

56,6

43,6

1624

56,8

42,2

1625

56,5

42,3

1626

56,5

44,4

1627

56,9

45,1

1628

56,4

45,0

1629

56,7

46,3

1630

56,7

45,5

1631

56,8

45,0

1632

56,7

44,9

1633

56,6

45,2

1634

56,8

46,0

1635

56,5

46,6

1636

56,6

48,3

1637

56,4

48,6

1638

56,6

50,3

1639

56,3

51,9

1640

56,5

54,1

1641

56,3

54,9

1642

56,4

55,0

1643

56,4

56,2

1644

56,2

58,6

1645

56,2

59,1

1646

56,2

62,5

1647

56,4

62,8

1648

56,0

64,7

1649

56,4

65,6

1650

56,2

67,7

1651

55,9

68,9

1652

56,1

68,9

1653

55,8

69,5

1654

56,0

69,8

1655

56,2

69,3

1656

56,2

69,8

1657

56,4

69,2

1658

56,3

68,7

1659

56,2

69,4

1660

56,2

69,5

1661

56,2

70,0

1662

56,4

69,7

1663

56,2

70,2

1664

56,4

70,5

1665

56,1

70,5

1666

56,5

69,7

1667

56,2

69,3

1668

56,5

70,9

1669

56,4

70,8

1670

56,3

71,1

1671

56,4

71,0

1672

56,7

68,6

1673

56,8

68,6

1674

56,6

68,0

1675

56,8

65,1

1676

56,9

60,9

1677

57,1

57,4

1678

57,1

54,3

1679

57,0

48,6

1680

57,4

44,1

1681

57,4

40,2

1682

57,6

36,9

1683

57,5

34,2

1684

57,4

31,1

1685

57,5

25,9

1686

57,5

20,7

1687

57,6

16,4

1688

57,6

12,4

1689

57,6

8,9

1690

57,5

8,0

1691

57,5

5,8

1692

57,3

5,8

1693

57,6

5,5

1694

57,3

4,5

1695

57,2

3,2

1696

57,2

3,1

1697

57,3

4,9

1698

57,3

4,2

1699

56,9

5,5

1700

57,1

5,1

1701

57,0

5,2

1702

56,9

5,5

1703

56,6

5,4

1704

57,1

6,1

1705

56,7

5,7

1706

56,8

5,8

1707

57,0

6,1

1708

56,7

5,9

1709

57,0

6,6

1710

56,9

6,4

1711

56,7

6,7

1712

56,9

6,9

1713

56,8

5,6

1714

56,6

5,1

1715

56,6

6,5

1716

56,5

10,0

1717

56,6

12,4

1718

56,5

14,5

1719

56,6

16,3

1720

56,3

18,1

1721

56,6

20,7

1722

56,1

22,6

1723

56,3

25,8

1724

56,4

27,7

1725

56,0

29,7

1726

56,1

32,6

1727

55,9

34,9

1728

55,9

36,4

1729

56,0

39,2

1730

55,9

41,4

1731

55,5

44,2

1732

55,9

46,4

1733

55,8

48,3

1734

55,6

49,1

1735

55,8

49,3

1736

55,9

47,7

1737

55,9

47,4

1738

55,8

46,9

1739

56,1

46,8

1740

56,1

45,8

1741

56,2

46,0

1742

56,3

45,9

1743

56,3

45,9

1744

56,2

44,6

1745

56,2

46,0

1746

56,4

46,2

1747

55,8

m

1748

55,5

m

1749

55,0

m

1750

54,1

m

1751

54,0

m

1752

53,3

m

1753

52,6

m

1754

51,8

m

1755

50,7

m

1756

49,9

m

1757

49,1

m

1758

47,7

m

1759

46,8

m

1760

45,7

m

1761

44,8

m

1762

43,9

m

1763

42,9

m

1764

41,5

m

1765

39,5

m

1766

36,7

m

1767

33,8

m

1768

31,0

m

1769

40,0

0,0

1770

49,1

m

1771

46,2

m

1772

43,1

m

1773

39,9

m

1774

36,6

m

1775

33,6

m

1776

30,5

m

1777

42,8

0,0

1778

55,2

m

1779

49,9

m

1780

44,0

m

1781

37,6

m

1782

47,2

0,0

1783

56,8

m

1784

47,5

m

1785

42,9

m

1786

31,6

m

1787

25,8

m

1788

19,9

m

1789

14,0

m

1790

8,1

m

1791

2,2

m

1792

0,0

0,0

1793

0,0

0,0

1794

0,0

0,0

1795

0,0

0,0

1796

0,0

0,0

1797

0,0

0,0

1798

0,0

0,0

1799

0,0

0,0

1800

0,0

0,0

m = mootori käitamiseks vajalik pöördemoment

2. LIIDE

DIISELMOOTORI ETALONKÜTUS

| Parameeter | Ühik | Piirväärtused (12) | Katsemeetod (16) |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Tsetaaniarv | | 52 | 54 | ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 833 | 837 | ISO 3675 |
| Destillatsioon: | | | | |
| — | destilleerub 50 mahuprotsenti |

Parameeter

Ühik

Piirväärtused (12)

Katsemeetod (16)

alumine

ülemine

Tsetaaniarv

52

54

ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

833

837

ISO 3675

Destillatsioon:

—

destilleerub 50 mahuprotsenti

°C

245

ISO 3405

| — | destilleerub 95 mahuprotsenti |
| --- | --- |

—

destilleerub 95 mahuprotsenti

°C

345

350

| — | keemisvahemiku ülemine piir |
| --- | --- |

—

keemisvahemiku ülemine piir

°C

370

Leekpunkt

°C

55

ISO 2719

Jahutatava filtri ummistuspunkt

°C

–5

EN 116

Kinemaatiline viskoossus temperatuuril 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

massiprotsent

2,0

6,0

EN 12916

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

massiprotsent

0,2

ISO 10370

Tuhasus

massiprotsent

0,01

EN-ISO 6245

Veesisaldus

massiprotsent

0,02

EN-ISO 12937

Väävlisisaldus

mg/kg

10

EN-ISO 14596

Söövitav toime vasele 50 °C

1

EN-ISO 2160

Määrimisvõime (HFRR, 60 °C)

μm

400

CEC F-06-A-96

Neutralisatsiooniarv

mg KOH/g

0,02

Oksüdatsioonikindlus @ 110 °C (13)
   (14)

h

20

EN 14112

FAME (15)

mahuprotsent

4,5

5,5

EN 14078

3. LIIDE

MÕÕTESEADMED

Käesolev liide sisaldab gaasiliste ainete ja tahkete osakeste heitkoguste kogumis- ja analüüsisüsteemidele esitatavaid põhinõudeid ja üldist kirjeldust. Erinevad konfiguratsioonid annavad samaväärseid tulemusi ning seetõttu ei ole täpne vastavus käesoleva liite joonistele vajalik. Lisateabe saamiseks ja alasüsteemide töö kooskõlastamiseks on lubatud kasutada lisaseadmeid, nagu mõõteriistad, ventiilid, solenoidid, pumbad, vooluhulka reguleerivad seadmed ja lülitid. Teatavate süsteemide täpsuse säilitamiseks mittevajalikud koostisosad võib ära jätta, kui see on hea inseneritava kohane.

A.3.1.1.   Analüüsisüsteem

A.3.1.2.   Analüüsisüsteemi kirjeldus

Analüüsisüsteemi gaasiliste saasteainete määramiseks lahjendamata heitgaasis (joonis 9) või lahjendatud heitgaasis (joonis 10) kirjeldatakse järgmiste seadmete kasutamise põhjal:

| a) | HFID või FID analüsaator süsivesinike mõõtmiseks; |
| --- | --- |

a)

HFID või FID analüsaator süsivesinike mõõtmiseks;

| b) | NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks; |
| --- | --- |

b)

NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi mõõtmiseks;

| c) | HCLD või CLD analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks. |
| --- | --- |

c)

HCLD või CLD analüsaator lämmastiku oksiidide mõõtmiseks.

Kõigi komponentide proovid tuleb võtta ühe proovivõtturiga, proov jaotatakse süsteemisiseselt eri analüsaatorite vahel. Soovi korral võib kasutada kahte lähestikku paiknevat proovivõtturit. Tuleb hoolikalt jälgida, et analüüsisüsteemi üheski osas ei toimuks heitgaasi komponentide (kaasa arvatud vesi ja väävelhape) kondenseerumist.

Image

Image

A.3.1.3.   Joonistel 9 ja 10 kujutatud komponendid:

| EP | väljalasketoru |
| --- | --- |
| SP | lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9) |

EP

väljalasketoru

SP

lahjendamata heitgaasi proovivõttur (ainult joonis 9)

Soovitatav on roostevabast terasest sirge, otsast suletud ja mitme avaga proovivõttur. Siseläbimõõt ei tohi olla suurem proovivõtutoru siseläbimõõdust. Proovivõtturi seinte paksus ei tohi olla üle 1 mm. Proovivõtturi kolmel eri radiaaltasandil peab olema vähemalt kolm ava, mille suurus võimaldab võtta ligikaudu võrdsele vooluhulgale vastava proovi. Proovivõttur peab võtma proovi vähemalt 80 % väljalasketoru läbimõõdu ulatuses. Kasutada on lubatud ühte või kahte proovivõtturit.

| SP2 | Lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- |

SP2

Lahjendatud heitgaasi HC proovivõttur (ainult joonis 10)

Proovivõttur peab:

| a) | moodustama kuumutatava proovivõtuliini HSL1 eesmise 254–762 mm pikkuse osa; |
| --- | --- |

a)

moodustama kuumutatava proovivõtuliini HSL1 eesmise 254–762 mm pikkuse osa;

| b) | olema vähemalt 5 mm siseläbimõõduga; |
| --- | --- |

b)

olema vähemalt 5 mm siseläbimõõduga;

| c) | olema paigaldatud lahjendustunneli DT (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu); |
| --- | --- |

c)

olema paigaldatud lahjendustunneli DT (joonis 15) punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud (st ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu);

| d) | asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud ega keerised; |
| --- | --- |

d)

asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud ega keerised;

| e) | olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) proovivõtturi väljalaskeava juures või 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) ottomootorite puhul; |
| --- | --- |

e)

olema selliselt kuumutatav, et gaasivoo temperatuur oleks 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) proovivõtturi väljalaskeava juures või 385 K ± 10 K (112 °C ± 10 °C) ottomootorite puhul;

| f) | olema mittekuumutatav (külm) FIDiga mõõtmise korral. |
| --- | --- |

f)

olema mittekuumutatav (külm) FIDiga mõõtmise korral.

| SP3 | Lahjendatud heitgaasi CO, CO2, NOx proovivõttur (ainult joonis 10) |
| --- | --- |

SP3

Lahjendatud heitgaasi CO, CO2, NOx proovivõttur (ainult joonis 10)

Proovivõttur peab:

| a) | asetsema samas tasapinnas kus SP2, |
| --- | --- |

a)

asetsema samas tasapinnas kus SP2,

| b) | asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud ega keerised; |
| --- | --- |

b)

asetsema piisavalt kaugel (radiaalselt) muudest proovivõtturitest ja tunneli seinast, et seda ei mõjutaks keerisvoolud ega keerised;

| c) | peab olema kuumutatav ja isoleeritud kogu pikkuses, et miinimumtemperatuur oleks vee kondenseerumise vältimiseks 328 K (55 °C). |
| --- | --- |

c)

peab olema kuumutatav ja isoleeritud kogu pikkuses, et miinimumtemperatuur oleks vee kondenseerumise vältimiseks 328 K (55 °C).

| HF1 | Kuumutatav eelfilter (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

HF1

Kuumutatav eelfilter (mittekohustuslik)

Temperatuur sama mis HSL1 puhul.

| HF2 | Kuumutatav filter |
| --- | --- |

HF2

Kuumutatav filter

Filter eraldab kõik tahked osakesed gaasiproovist enne analüsaatorit. Temperatuur sama nagu HSL1 puhul. Filtrit vahetatakse vastavalt vajadusele.

| HSL1 | Kuumutatav proovivõtuliin |
| --- | --- |

HSL1

Kuumutatav proovivõtuliin

Proovivõtuliini kaudu suunatakse ühest proovivõtturist pärinev gaasiproov jaotuspunkti (jaotuspunktidesse) ja HC analüsaatorisse.

Proovivõtuliini

| a) | siseläbimõõt peab olema vahemikus 4–13,5 mm; |
| --- | --- |

a)

siseläbimõõt peab olema vahemikus 4–13,5 mm;

| b) | materjal peab olema roostevaba teras või PTFE; |
| --- | --- |

b)

materjal peab olema roostevaba teras või PTFE;

| c) | sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 °C) või sellest madalam; |
| --- | --- |

c)

sein tuleb hoida temperatuuril 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C), mõõdetuna igas eraldi reguleeritavas kuumutatud osas, kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on 463 K (190 °C) või sellest madalam;

| d) | sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 °C), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 °C); |
| --- | --- |

d)

sein tuleb hoida temperatuuril üle 453 K (180 °C), kui heitgaasi temperatuur proovivõtturi juures on üle 463 K (190 °C);

| e) | vahetult kuumutatud filtri HF2 ja HFID anduri peab gaasi temperatuur olema 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). |
| --- | --- |

e)

vahetult kuumutatud filtri HF2 ja HFID anduri peab gaasi temperatuur olema 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C).

| HSL2 | NOx kuumutatav proovivõtuliin |
| --- | --- |

HSL2

NOx kuumutatav proovivõtuliin

Proovivõtuliini

| a) | sein tuleb hoida temperatuuril 328–473 K (55–200 °C) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral; |
| --- | --- |

a)

sein tuleb hoida temperatuuril 328–473 K (55–200 °C) kuni konverterini kuiva gaasi mõõtmise korral ja kuni analüsaatorini niiske gaasi mõõtmise korral;

| b) | materjal peab olema roostevaba teras või PTFE. |
| --- | --- |

b)

materjal peab olema roostevaba teras või PTFE.

| HP | Kuumutatav proovivõtupump |
| --- | --- |

HP

Kuumutatav proovivõtupump

Pump tuleb kuumutada HSLi temperatuurini.

| SL | CO ja CO2 proovivõtuliin |
| --- | --- |

SL

CO ja CO2 proovivõtuliin

Liini materjal peab olema PTFE või roostevaba teras. Liin võib olla kuumutatav või mittekuumutatav.

| HC | HFID analüsaator |
| --- | --- |

HC

HFID analüsaator

Kuumleekionisatsioonidetektor (HFID) või leekionisatsioonidetektor (FID) süsivesinike määramiseks. HFID temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 °C).

| CO, CO2 | NDIR analüsaator |
| --- | --- |

CO, CO2

NDIR analüsaator

NDIR analüsaatorid süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi määramiseks (mittekohustuslik lahjendusastme määramiseks tahkete osakeste sisalduse mõõtmisel).

| NOx | CLD analüsaator või NDUV analüsaator |
| --- | --- |

NOx

CLD analüsaator või NDUV analüsaator

CLD, HCLD või NDUV analüsaator lämmastiku oksiidide määramiseks. HCLD kasutamisel tuleb selle temperatuur hoida vahemikus 328–473 K (55–200 °C).

| B | Proovi kuivati (mittekohustuslik NO mõõtmise korral) |
| --- | --- |

B

Proovi kuivati (mittekohustuslik NO mõõtmise korral)

Heitgaasiproovis esineva veeauru jahutamiseks ja kondenseerimiseks. Kuivati ei ole kohustuslik siis, kui punkti 9.3.9.2.2 kohaselt määratuna puudub veeaurude segav toime analüsaatori tööle. Kui vesi eemaldatakse aurude kondenseerimise teel, tuleb gaasiproovi temperatuuri või kastepunkti jälgida kas veeseparaatoris või allavoolu. Gaasiproovi temperatuur või kastepunkt ei tohi olla üle 280 K (7 °C). Vee eemaldamiseks uuritavast gaasist ei tohi kasutada keemilisi kuivatusaineid.

| BK | Foonigaasikott (mittekohustuslik; ainult joonis 10) |
| --- | --- |

BK

Foonigaasikott (mittekohustuslik; ainult joonis 10)

Taustkontsentratsioonide mõõtmiseks.

| BG | Kogumiskott (mittekohustuslik; ainult joonis 10) |
| --- | --- |

BG

Kogumiskott (mittekohustuslik; ainult joonis 10)

Kontsentratsioonide mõõtmiseks proovis.

A.3.1.4.   Metaanist erinevate süsivesinike eemaldamise meetod (NMC)

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi (NMC) oksüdeerib kõik süsivesinikud peale metaani (CH4) süsinikdioksiidiks (CO2) ja veeks (H2O) ning uuritava proovi voolamisel läbi NMC määrab HFID ainult metaani (CH4). Lisaks tavalisele HC proovivõtuseadmete reale (vt joonised 9 ja 10) paigaldatakse ka teine, eemaldiga varustatud HC proovivõtuseadmete rida, nagu on näidatud joonisel 11. See võimaldab kogu HC, CH4 ja NMHC samaaegset mõõtmist.

Enne katset tuleb heitgaasivoo puhul tingimustele vastava H2O sisalduse juures ja temperatuuril vähemalt 600 K (327 °C) kindlaks määrata metaanist erinevate süsivesinike eemaldi katalüütiline mõju CH4 ja C2H6 kontsentratsioonile. Katsepunkti väärtus ja O2 sisaldus peavad uuritavas heitgaasivoos teada olema. Määratakse kindlaks leekionisatsioonidetektori suhteline näit CH4 ja C2H6 korral vastavalt punktile 9.3.8.

Image

A.3.1.5.   Joonisel 11 kujutatud komponendid

| NMC | Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi |
| --- | --- |

NMC

Metaanist erinevate süsivesinike eemaldi

Kõigi süsivesinike oksüdeerimiseks peale metaani.

HC

Kuumleekionisatsioonidetektor (HFID) või leekionisatsioonidetektor (FID) HC ja CH4 kontsentratsiooni mõõtmiseks. HFID temperatuur tuleb hoida vahemikus 453–473 K (180–200 °C).

| V1 | Ümberlülitusventiil |
| --- | --- |

V1

Ümberlülitusventiil

Nullgaasi ja võrdlusgaasi valimiseks.

| R | Rõhuregulaator |
| --- | --- |

R

Rõhuregulaator

Proovivõtuliinis oleva rõhu ning HFID analüsaatorisse suunduva voo reguleerimiseks.

A.3.2.   Lahjendus- ja tahkete osakeste proovivõtusüsteem

A.3.2.1.   Osavoolusüsteemi kirjeldus

Lahjendussüsteemi kirjeldus põhineb heitgaasivoo osa lahjendamisel. Heitgaasivoo jaotamise ja sellele järgneva lahjendusprotsessi võib teostada erinevat tüüpi lahjendussüsteemide abil. Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks juhitakse kogu lahjendatud heitgaas või ainult osa lahjendatud heitgaasist tahkete osakeste proovivõtusüsteemi. Esimest meetodit nimetatakse täisproovivõtumenetluseks ning teist meetodit osaproovivõtumenetluseks. Lahjendusastme arvutamine sõltub kasutatud süsteemi tüübist.

Joonisel 12 kujutatud täisproovivõtusüsteemis juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi (SP) ja ülekandetoru (TT) kaudu väljalasketorust (EP) lahjendustunnelisse (DT). Tunnelit läbiva voo koguhulka reguleeritakse läbivooluregulaatori FC2 ning tahkete osakeste proovivõtupumba (P) abil (vt joonis 16). Lahjendusõhu voolu reguleeritakse läbivooluregulaatori FC1 abil, mis võib soovitud heitgaasijaotuste saamiseks kasutada käsusignaalidena parameetreid q

  mew või q

  maw ja q

  mf. Gaasiproovi voog lahjendustunnelisse DT on täisvoo ja lahjendusõhu voo vahe. Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse vooluhulgamõõturiga FM1, täisvoolukiirust tahkete osakeste proovivõtusüsteemi voolumõõturiga FM3 (vt joonis 16). Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal

Image

Joonisel 13 kujutatud osaproovivõtusüsteemiga juhitakse lahjendamata heitgaas proovivõtturi (SP) ja ülekandetoru (TT) kaudu väljalasketorust (EP) lahjendustunnelisse (DT). Tunnelit läbivat kogu vooluhulka reguleeritakse läbivooluregulaatori FC1 abil, mis on ühenduses kas lahjendusõhu voo või tõmbeventilaatoriga tunneli koguvooluhulga korral. Vooluhulgaregulaator FC1 võib soovitud heitgaasijaotuste saamiseks kasutada käsusignaalidena parameetrid q

  mew või q

  maw ja q

  mf. Gaasiproovi voog lahjendustunnelisse DT on täisvoolu ja lahjendusõhu voolu vahe. Lahjendusõhu voolukiirust mõõdetakse vooluhulgamõõturiga FM1, täisvoolukiirust vooluhulgamõõturiga FM2. Lahjendusaste arvutatakse kahe kõnealuse voolukiiruse põhjal Lahjendustunnelist võetakse tahkete osakeste proov tahkete osakeste proovivõtusüsteemi abil (vt joonis 16).

Image

A.3.2.2.   Joonistel 12 ja 13 kujutatud komponendid:

| EP | Väljalasketoru |
| --- | --- |

EP

Väljalasketoru

Väljalasketoru võib olla isoleeritud. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et toru paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle. Torupoognate arv peab olema võimalikult väike, et vältida osakeste kuhjumist torus seinaga põrkumise tagajärjel Kui süsteemis kasutatakse testisüsteemi summutit, võib ka selle isoleerida. Soovitatakse kasutada sirget toru, mille pikkus ülesvoolu võrdub toru kuuekordse läbimõõduga ning pikkus allavoolu vastab toru kolmekordsele läbimõõdule, mõõdetuna proovivõtturi otsast.

| SP | Proovivõttur |
| --- | --- |

SP

Proovivõttur

Proovivõttur peab kuuluma ühte järgmistest tüüpidest:

| a) | väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga ülesvoolu; |
| --- | --- |

a)

väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga ülesvoolu;

| b) | väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga allavoolu; |
| --- | --- |

b)

väljalasketoru keskteljel paiknev avatud toru suunaga allavoolu;

| c) | punktis A.3.1.3 esitatud SP kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur; |
| --- | --- |

c)

punktis A.3.1.3 esitatud SP kirjeldusele vastav mitme avaga proovivõttur;

| d) | väljalasketoru keskteljel paiknev kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu nagu näidatud joonisel 14. |
| --- | --- |

d)

väljalasketoru keskteljel paiknev kübaraga proovivõttur suunaga ülesvoolu nagu näidatud joonisel 14.

Proovivõtturi otsa siseläbimõõt peab olema vähemalt 4 mm. Väljalasketoru ja proovivõtturi läbimõõtude suhe peab olema vähemalt 4.

Kui kasutatakse a-tüüpi proovivõtturit, tuleb vahetult filtripesast ülesvoolu paigaldada inertne eelseparaator (tsüklon või inertsseparaator), mis eraldab 50 % osakesi, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm.

Image

| TT | Heitgaasi ülekandetoru |
| --- | --- |

TT

Heitgaasi ülekandetoru

Ülekandetoru peab olema võimalikult lühike, kuid

| a) | kui isolatsioon katab kogupikkusest 80 %, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 0,26 m;
  või |
| --- | --- |

a)

kui isolatsioon katab kogupikkusest 80 %, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 0,26 m;

või

| b) | kui selle temperatuur ületab 150 °C kogupikkusest 90 % ulatuses, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 1 m. |
| --- | --- |

b)

kui selle temperatuur ületab 150 °C kogupikkusest 90 % ulatuses, siis ei tohi proovivõtturi ja lahjenduskoha vaheline kaugus ületada 1 m.

Ülekandetoru läbimõõt peab olema proovivõtturi läbimõõduga võrdne või sellest suurem, kuid mitte üle 25 mm läbimõõduga, ja peab paiknema lahjendustunneli keskteljel ja olema suunatud allavoolu.

Variandi a korral peab toru olema kuumutatav või see tuleb isoleerida materjaliga, mille maksimaalne soojusjuhtivus on 0,05 W/mK ning isoleerkihi radiaalsuunaline paksus vastab proovivõtturi läbimõõdule.

| FC1 | Vooluhulgaregulaator |
| --- | --- |

FC1

Vooluhulgaregulaator

Vooluhulgaregulaatorit kasutatakse lahjendusõhu voo reguleerimiseks läbi suruventilaatori PB ja/või tõmbeventilaatori SB. See võib olla punktis 8.4.1 määratletud heitgaasivoo anduri signaalidega. Vooluhulgaregulaatori võib paigaldada vastavast ventilaatorist üles- või allavoolu. Rõhu all oleva õhu juurdevoolu puhul reguleerib FC1 otseselt õhuvoolu.

| FM1 | Vooluhulgamõõtur |
| --- | --- |

FM1

Vooluhulgamõõtur

Gaasimõõtur või muu vooluhulga mõõtmiseks kasutatav mõõteseade lahjendusõhuvoolu mõõtmiseks. FM1 ei ole kohustuslik juhul, kui suruventilaator PB on kalibreeritud voo mõõtmiseks.

| DAF | Lahjendusaine filter |
| --- | --- |

DAF

Lahjendusaine filter

Lahjendusaine (välisõhk, tehisõhk või lämmastik) tuleb filtrida suure efektiivsusega filtri (HEPA) abil, mille algne kogumisefektiivsus on vähemalt 99,97 % vastavalt standardile EN 1822-1 (filtriklass H14 või parem), ASTM F 1471-93 või samaväärsele standardile.

| FM2 | Vooluhulgamõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

FM2

Vooluhulgamõõtur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Gaasimõõtur või muu vooluhulga mõõtmiseks kasutatav mõõteseade lahjendatud heitgaasivoo mõõtmiseks. FM2 ei ole kohustuslik juhul, kui tõmbeventilaator SB on kalibreeritud voo mõõtmiseks.

| PB | Suruventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

PB

Suruventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Lahjendusõhu voolukiiruse reguleerimiseks võib suruventilaatori PB ühendada vooluhulgaregulaatoriga FC1 või FC2. Suruventilaator ei ole nõutav tiibsulguri kasutamise korral. Kui PB on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendusõhuvoo mõõtmiseks.

| SB | Tõmbeventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

SB

Tõmbeventilaator (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Kui SB on kalibreeritud, võib seda kasutada lahjendatud heitgaasivoo mõõtmisel.

| DT | Lahjendustunnel (osavoog) |
| --- | --- |

DT

Lahjendustunnel (osavoog)

Lahjendustunnel

| a) | peab olema piisava pikkusega selleks, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine turbulentse voolamise tingimustes (Reynoldsi arvu Re väärtus on üle 4 000, seejuures on Re määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) osavoolusüsteemis, st täielik segunemine ei ole nõutav kogu proovivõtusüsteemis; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisava pikkusega selleks, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine turbulentse voolamise tingimustes (Reynoldsi arvu Re väärtus on üle 4 000, seejuures on Re määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) osavoolusüsteemis, st täielik segunemine ei ole nõutav kogu proovivõtusüsteemis;

| b) | peab olema valmistatud roostevabast terasest; |
| --- | --- |

b)

peab olema valmistatud roostevabast terasest;

| c) | seina temperatuur ei tohi ületada 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

seina temperatuur ei tohi ületada 325 K (52 °C);

| d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

võib olla isoleeritud.

| PSP | Tahkete osakeste proovivõttur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13) |
| --- | --- |

PSP

Tahkete osakeste proovivõttur (osaproovivõtuks, ainult joonis 13)

Tahkete osakeste proovivõttur on tahkete osakeste ülekandetoru PTT eesmine osa (vt punkt A.3.2.6) ning:

| a) | see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu; |
| --- | --- |

a)

see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaas on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu;

| b) | peab olema vähemalt 8 mm siseläbimõõduga; |
| --- | --- |

b)

peab olema vähemalt 8 mm siseläbimõõduga;

| c) | selle seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

selle seina võib kuumutada otse või eelkuumutatud lahjendusõhu abil temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et lahjendusõhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuseks üle 325 K (52 °C);

| d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

võib olla isoleeritud.

A.3.2.3.   Täisvoolulahjendussüsteemi kirjeldus

Kirjeldatakse lahjendussüsteemi, mis põhineb lahjendamata heitgaasi täisvoolu lahjendamisel lahjendustunnelis (DT) püsimahuproovi (CVS) mõiste kohaselt ning mida on kujutatud joonisel 15.

Lahjendatud heitgaasi voolukiirust mõõdetakse mahtpumba (PDP), kriitilise voolurežiimiga Venturi toru (CFV) või eelhelikiirusega Venturi toru (SSV) abil. Tahkete osakeste proportsionaalse proovi võtmisel ja vooluhulga kindlaksmääramisel võib kasutada soojusvahetit (HE) või vooluluhulga kompenseerimise elektroonilist süsteemi (EFC). Kuna tahkete osakeste massi määramine toimub kogu lahjendatud heitgaasivoo põhjal, ei ole lahjendusastet tarvis arvutada.

Järgnevaks tahkete osakeste kogumiseks suunatakse lahjendatud heitgaasi proov kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi (vt joonis 17). Kahekordset lahjendussüsteemi kirjeldatakse tahkete osakeste proovivõtusüsteemi modifikatsioonina, sest enamik selle osadest on samad mis tavalises tahkete osakeste proovivõtusüsteemis, kuigi osaliselt on tegemist lahjendussüsteemiga.

Image

A.3.2.4.   Joonisel 15 kujutatud komponendid:

| EP | Väljalasketoru |
| --- | --- |

EP

Väljalasketoru

Väljalasketoru pikkus mootori väljalasketorustiku otsast, turboülelaaduri väljundist või järeltöötlusseadmest kuni lahjendustunnelini ei tohi olla üle 10 m. Kui süsteemi pikkus on üle 4 m, tuleb isoleerida kõik üle 4 meetri pikkused torud, välja arvatud süsteemis olev suitsususe mõõtur, kui see on olemas. Isoleerkihi radiaalsuunaline paksus peab olema vähemalt 25 mm. Isoleermaterjali soojusjuhtivus temperatuuril 673 K ei tohi olla üle 0,1 W/mK. Väljalasketoru termilise inertsi vähendamiseks on soovitatav, et seina paksuse ja läbimõõdu suhe ei ületaks 0,015. Elastsete osade kasutamist piiratakse pikkuse ja läbimõõdu suhteni 12 või alla selle.

| PDP | Mahtpump |
| --- | --- |

PDP

Mahtpump

PDP mõõdab lahjendatud heitgaasi voolu koguhulka pumba pöörlemiskiiruse ja töömahu põhjal. Heitgaasisüsteemi vasturõhku ei tohi PDP või lahjendusõhu sisselaskesüsteemi abil kunstlikult alandada. Sisselülitatud PDP süsteemiga töötamisel mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline vasturõhk peab vastama PDP süsteemita töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult PDP ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±6 K juhul, kui ei kasutata voo kompenseerimist (EFC). Voo kompenseerimist võib kasutada ainult juhul, kui temperatuur mahtpumba sisselaskeava juures ei ole üle 323 K (50 °C).

| CFV | Kriitilise vooluga Venturi toru |
| --- | --- |

CFV

Kriitilise vooluga Venturi toru

CFV mõõdab kogu lahjendatud heitgaasi voolu voolukiiruse tõkestamise abil (kriitiline vool). Sisselülitatud CFV süsteemiga töötamisel mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline ülerõhk peab vastama ilma CFV süsteemita töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult CFV ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±11 K juhul, kui ei kasutata voo kompenseerimist (EFC).

| SSV | Eelhelikiirusega Venturi toru |
| --- | --- |

SSV

Eelhelikiirusega Venturi toru

SSV mõõdab kogu lahjendatud heitgaasi voolu, kasutades eelhelikiirusega Venturi toru gaasivoolufunktsiooni sõltuvust sisselaskeavas olevast rõhust ja temperatuurist ning Venturi toru sisendi ja ahendi vahelisest rõhulangusest. Sisselülitatud SSV süsteemiga töötamisel mõõdetud heitgaasisüsteemi staatiline vasturõhk peab vastama ilma SSV süsteemita töötamisel mõõdetud staatilisele rõhule täpsusega ±1,5 kPa, kui mootori pöörlemiskiirus ja koormus jäävad samaks. Vahetult SSV ees mõõdetud gaasisegu temperatuur võib katse keskmisest töötemperatuurist erineda ±11 K juhul, kui ei kasutata voo kompenseerimist (EFC).

| HE | Soojusvaheti (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

HE

Soojusvaheti (mittekohustuslik)

Soojusvaheti peab olema piisava jõudlusega, et säilitada temperatuur eespool nimetatud piirides. EFC kasutamise korral ei ole soojusvaheti kohustuslik.

| EFC | Vooluhulga kompenseerimise elektrooniline süsteem (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

EFC

Vooluhulga kompenseerimise elektrooniline süsteem (mittekohustuslik)

Kui temperatuur PDP, CFV või SSV sissevooluava juures ei püsi eespool nimetatud piirides, tuleb kasutusele võtta vooluhulga kompenseerimise süsteem voolukiiruse pidevaks mõõtmiseks ning proportsionaalse proovivõtu reguleerimiseks kahekordses lahjendussüsteemis. Selleks kasutatakse pidevalt mõõdetavaid voolukiiruse signaale, et säilitada läbi kahekordse lahjendussüsteemi tahkete osakeste filtrite liikuva proovi voolukiiruse proportsionaalsus (vt joonis 17) ±2,5 % piires.

| DT | Lahjendustunnel (koguvoog) |
| --- | --- |

DT

Lahjendustunnel (koguvoog)

Lahjendustunnel

| a) | peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne voolamine (Reynoldsi arvu Re väärtus üle 4 000, seejuures on Re määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) ja piisava pikkusega, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisavalt väikese läbimõõduga, et tekiks turbulentne voolamine (Reynoldsi arvu Re väärtus üle 4 000, seejuures on Re määratud lahjendustunneli siseläbimõõdu jaoks) ja piisava pikkusega, et tagada heitgaasi ja lahjendusõhu täielik segunemine;

| b) | võib olla isoleeritud; |
| --- | --- |

b)

võib olla isoleeritud;

| c) | võib olla kuumutatud, et seinad oleksid piisava temperatuuriga, et vältida veeauru kondenseerumist. |
| --- | --- |

c)

võib olla kuumutatud, et seinad oleksid piisava temperatuuriga, et vältida veeauru kondenseerumist.

Mootori heitgaas juhitakse allavoolu lahjendustunnelisse ning segatakse põhjalikult. Kasutada võib segamisotsikut.

Kahekordse lahjendussüsteemi puhul viiakse lahjendustunnelist võetud proov sekundaarsesse lahjendustunnelisse, kus seda veelgi lahjendatakse ning seejärel läbi proovivõtufiltrite juhitakse (joonis 17). Sekundaarne lahjendussüsteem peab andma piisavalt sekundaarset lahjendusõhku, et kahekordselt lahjendatud heitgaasivoo temperatuur vahetult enne tahkete osakeste filtrit püsiks vahemikus 315–325 K (42–52 °C).

| DAF | Lahjendusaine filter |
| --- | --- |

DAF

Lahjendusaine filter

Lahjendusaine (välisõhk, tehisõhk või lämmastik) tuleb filtrida suure efektiivsusega filtri (HEPA) abil, mille algne kogumisefektiivsus on vähemalt 99,97 % vastavalt standardile EN 1822-1 (filtriklass H14 või parem), ASTM F 1471-93 või samaväärsele standardile.

| PSP | Tahkete osakeste proovivõttur |
| --- | --- |

PSP

Tahkete osakeste proovivõttur

Proovivõttur moodustab tahkete osakeste ülekandetoru PTT eesmise osa ning

| a) | see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu; |
| --- | --- |

a)

see paigaldatakse avaga ülesvoolu lahjendussüsteemide lahjendustunneli DT keskteljel asuvasse punkti, kus lahjendusõhk ja heitgaasid on hästi segunenud, ligikaudu tunneli kümnekordse läbimõõdu kaugusele heitgaasi lahjendustunnelisse sisenemise punktist allavoolu;

| b) | selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm; |
| --- | --- |

b)

selle siseläbimõõt peab olema vähemalt 8 mm;

| c) | seda võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada seina temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

c)

seda võib otsese kuumutamise või lahjendusõhu eelkuumutamise teel kuumutada seina temperatuurini 325 K (52 °C) tingimusel, et õhu temperatuur enne heitgaasi juhtimist lahjendustunnelisse ei tõuse üle 325 K (52 °C);

| d) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

d)

võib olla isoleeritud.

A.3.2.5.   Tahkete osakeste proovivõtusüsteemi kirjeldus

Tahkete osakeste proovivõtusüsteem on vajalik tahkete osakeste kogumiseks tahkete osakeste filtrile ning seda on kujutatud joonistel 16 ja 17. Osavoolulahjendusest täisproovi võtmisel, mille puhul juhitakse kogu lahjendatud heitgaasi proov läbi filtrite, moodustavad lahjendussüsteem ja proovivõtusüsteem tavaliselt ühtse terviku (vt joonis 12). Osavoolu- või täisvoolulahjendusest osaproovi võtmisel, mille puhul läbi filtrite juhitakse ainult osa lahjendatud heitgaasist, moodustavad lahjendus- ja proovivõtusüsteem tavaliselt eraldi tehnilise seadme.

Osavoolulahjendussüsteemi lahjendustunnelist DT võetud lahjendatud heitgaasi proov juhitakse proovivõtupumba P abil läbi tahkete osakeste proovivõtturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT, nagu on näidatud joonisel 16. Gaasiproov läbib filtripesa (filtripesad) FH, milles on tahkete osakeste proovivõtufiltrid. Gaasiproovi voolukiirust reguleeritakse vooluhulgaregulaatori FC3 abil.

Täisvoolulahjendussüsteemi korral kasutatakse kahekordse lahjendusega tahkete osakeste proovivõtusüsteemi, nagu on näidatud joonisel 17. Lahjendatud heitgaasi proov suunatakse lahjendustunnelist DT läbi tahkete osakeste proovivõtturi PSP ja tahkete osakeste ülekandetoru PTT sekundaarsesse lahjendustunnelisse SDT, kus see veel kord lahjendatakse. Seejärel juhitakse gaasiproov läbi tahkete osakeste proovivõtufiltreid sisaldava(te) filtripesa(de). Lahjendusõhu voolukiirus on tavaliselt konstantne, samas kui proovi voolukiirust reguleerib vooluhulgaregulaator FC3. Kui kasutatakse vooluhulga elektroonilist kompenseerimist EFC (vt joonis 15), kasutatakse kogu lahjendatud heitgaasi voogu FC3 käsusignaalina.

Image

Image

A.3.2.6.   Joonistel 16 (ainult osavoolusüsteem) ja 17 (ainult täisvoolusüsteem) kujutatud komponendid

| PTT | Tahkete osakeste ülekandetoru |
| --- | --- |

PTT

Tahkete osakeste ülekandetoru

Ülekandetoru

| a) | peab olema PM suhtes inertne; |
| --- | --- |

a)

peab olema PM suhtes inertne;

| b) | seina temperatuur ei tohi ületada 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

seina temperatuur ei tohi ületada 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

| SDT | Sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17) |
| --- | --- |

SDT

Sekundaarne lahjendustunnel (ainult joonis 17)

Sekundaarne lahjendustunnel

| a) | peab olema piisava pikkuse ja läbimõõduga selleks, et oleks täidetud viibeajal punkti 9.4.2 alapunktis f esitatud nõuded; |
| --- | --- |

a)

peab olema piisava pikkuse ja läbimõõduga selleks, et oleks täidetud viibeajal punkti 9.4.2 alapunktis f esitatud nõuded;

| b) | võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seina temperatuur ei ületa 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seina temperatuur ei ületa 325 K (52 °C);

| c) | võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

c)

võib olla isoleeritud.

| FH | Filtripesa |
| --- | --- |

FH

Filtripesa

Filtripesa:

| a) | sellel peab olema 12,5° nurga all (keskkohast) lahkneva koonuse kujuline üleminek ülekandetoru läbimõõdult filtri tööpinna läbimõõdule; |
| --- | --- |

a)

sellel peab olema 12,5° nurga all (keskkohast) lahkneva koonuse kujuline üleminek ülekandetoru läbimõõdult filtri tööpinna läbimõõdule;

| b) | see võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seina temperatuur ei ületa 325 K (52 °C); |
| --- | --- |

b)

see võib olla kuumutatud sellise temperatuurini, et seina temperatuur ei ületa 325 K (52 °C);

| c) | see võib olla isoleeritud. |
| --- | --- |

c)

see võib olla isoleeritud.

Lubatud on kasutada filtrivaheteid (automaatvaheteid) tingimusel, et puudub kogumisfiltrite vaheline vastastiktoime.

PTFE membraanfiltrid paigutatakse filtripesas olevasse spetsiaalsesse magasini.

Kui kasutatakse ülesvoolu suunatud avatud proovivõtturit, tuleb vahetult filtripesast ülesvoolu paigaldada inertne eelseparaator, mis eraldab 50 % osakesi, mille mõõtmed on vahemikus 2,5–10 μm.

| P | Proovivõtupump |
| --- | --- |
| FC2 | Vooluhulgaregulaator |

P

Proovivõtupump

FC2

Vooluhulgaregulaator

Tahkete osakeste proovi voolukiiruse reguleerimiseks kasutatakse vooluhulgaregulaatorit.

| FM3 | Vooluhulgamõõtur |
| --- | --- |

FM3

Vooluhulgamõõtur

Gaasimõõtur või vooluhulga mõõtmiseks kasutatav mõõteseade, et määrata kindlaks tahkete osakeste proovi voog läbi tahkete osakeste filtri. Selle võib paigaldada proovivõtupumbast P üles- või allavoolu.

| FM4 | Vooluhulgamõõtur |
| --- | --- |

FM4

Vooluhulgamõõtur

Gaasimõõtur või vooluhulga mõõtmiseks kasutatav mõõteseade, et määrata sekundaarse lahjendusõhu voog läbi tahkete osakeste filtri.

| BV | Kuulkraan (mittekohustuslik) |
| --- | --- |

BV

Kuulkraan (mittekohustuslik)

Kuulkraani siseläbimõõt ei tohi olla väiksem kui tahkete osakeste ülekandetoru PTT siseläbimõõt ning selle lülitusaeg peab olema alla 0,5 s.

4. LIIDE

STATISTIKA

A.4.1.   Keskväärtus ja standardhälve

Aritmeetiline keskmine arvutatakse järgmiselt:

Formula (92)

Standardhälve arvutatakse järgmiselt:

Formula (93)

A.4.2.   Regressioonanalüüs

Regressioonisirge tõus arvutatakse järgmiselt:

Formula (94)

Regressioonisirge lõikepunkti väärtus y-teljega arvutatakse järgmiselt:

Formula (95)

Hinnangu standardviga (SEE) arvutatakse järgmiselt:

Formula (96)

Determinatsioonikordaja arvutatakse järgmiselt:

Formula (97)

A.4.3.   Süsteemi samaväärsuse kindlakstegemine

Süsteemi samaväärsuse kindlakstegemise aluseks vastavalt punktile 5.1.1 on korrelatsiooniuuring vaatlusaluse süsteemi ja käesolevale lisale vastavatest võrdlussüsteemidest ühe süsteemi vahel, mis hõlmab vähemalt seitset näidiste paari ning mille käigus kasutatakse asjakohast katsetsüklit (katsetsükleid). Kohaldatavateks samaväärsuse kriteeriumiteks on F-test ja kahepoolne Studenti t-test.

Kõnealuse statistilise meetodiga kontrollitakse hüpoteesi, mille kohaselt vaatlusaluse süsteemi valimi standardhälve ja valimi mõõdetud heidete keskväärtus ei erine võrdlussüsteemi valimi standardhälbest ja valimi mõõdetud heidete keskväärtusest. Hüpoteesi tõesust kontrollitakse F ja t väärtuste 10 % olulisusastme tasemel. F ja t kriitilised väärtused 7–10 proovipaari jaoks on esitatud tabelis 9. Kui allpool esitatud valemi kohaselt arvutatud F ja t väärtused ületavad F ja t kriitilisi väärtusi, ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne.

Tuleb järgida järgmist menetlust. Alumised indeksid R ja C tähistavad vastavalt võrdlussüsteemi ja vaatlusalust süsteemi.

| a) | Tehakse vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga vähemalt 7 üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse vastavalt n
  R ja n
  C. |
| --- | --- |

a)

Tehakse vaatlusaluse süsteemi ja võrdlussüsteemiga vähemalt 7 üheaegset katset. Katsete arvu tähistatakse vastavalt n
  R ja n
  C.

| b) | Arvutatakse keskväärtused

  ja

  ning standardhälbed s
  R ja s
  C. |
| --- | --- |

b)

Formula

Formula

| c) | Arvutatakse F väärtus järgmise valemiga:

   (98)
  (murru lugejas tuleb kasutada standardhälvet s
  R või s
  C olenevalt sellest, kumb on suurem) |
| --- | --- |

c)

Arvutatakse F väärtus järgmise valemiga:

Formula (98)

(murru lugejas tuleb kasutada standardhälvet s
  R või s
  C olenevalt sellest, kumb on suurem)

| d) | Arvutatakse t väärtus järgmise valemi abil:

   (99) |
| --- | --- |

d)

Arvutatakse t väärtus järgmise valemi abil:

Formula (99)

| e) | Võrreldakse F ja t arvutatud väärtusi tabelis 9 esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valim on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastmele (90 % usaldusnivoole) vastavaid statistilisi tabeleid. |
| --- | --- |

e)

Võrreldakse F ja t arvutatud väärtusi tabelis 9 esitatud F ja t kriitiliste väärtustega, mis vastavad tehtud katsete arvule. Kui valim on suurem, tuleb vaadata 10 % olulisusastmele (90 % usaldusnivoole) vastavaid statistilisi tabeleid.

| f) | Määratakse kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:








  F-testi puhul: | , | (100) |
| --- | --- | --- | --- |
| t-testi puhul: | | (101) |

f)

Määratakse kindlaks vabadusastmed (df) järgmiste valemite abil:

F-testi puhul:

Formula

Formula

(100)

t-testi puhul:

Formula

(101)

| g) | Määratakse kindlaks samaväärsus järgmiselt:






  i) | kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga; |
| --- | --- | --- |

g)

Määratakse kindlaks samaväärsus järgmiselt:

i)

kui F < F
  crit ja t < t
  crit, siis on vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga;

| ii) | kui F ≥ F
  crit või t ≥ t
  crit, siis ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga. |
| --- | --- |

ii)

kui F ≥ F
  crit või t ≥ t
  crit, siis ei ole vaatlusalune süsteem samaväärne käesoleva lisa võrdlussüsteemiga.

Tabel 9

Valimisuurustele vastavad F ja t väärtused

| Valimi suurus | F-test | t-test |
| --- | --- | --- |
| | df | F
  crit | df | t
  crit |
| 7 | 6,6 | 3,055 | 6 | 1,943 |
| 8 | 7,7 | 2,785 | 7 | 1,895 |
| 9 | 8,8 | 2,589 | 8 | 1,860 |
| 10 | 9,9 | 2,440 | 9 | 1,833 |

Valimi suurus

F-test

t-test

df

F
  crit

df

t
  crit

7

6,6

3,055

6

1,943

8

7,7

2,785

7

1,895

9

8,8

2,589

8

1,860

10

9,9

2,440

9

1,833

5. LIIDE

SÜSINIKUVOOLUHULGA KONTROLLIMINE

A.5.1.   Sissejuhatus

Kogu heitgaasides sisalduv süsinik, välja arvatud tühine kogus, on pärit kütusest ja sellest on kõik, välja avatud tühine kogus, heitgaasis CO2 kujul. See on CO2 mõõtmistel põhineva süsteemi vastavustõendamise kontrolli aluseks.

Süsinikuvoog heitgaasi mõõtmissüsteemidesse määratakse kindlaks kütuse voolukulu põhjal. CO2 sisalduse ja gaasivoolukiiruste alusel määratakse heitkoguste ja tahkete osakeste proovivõtusüsteemide erinevates proovivõtupunktides kindlaks süsinikuvoog.

Mootorist lähtub teadaolev süsinikuvoog ning jälgides sama süsinikuvooluhulka väljalasketorus ja osavoolus tahkete osakeste proovivõtusüsteemi väljundis on võimalik kindlaks teha lekke ulatus ja vooluhulkade mõõtmise täpsus. Sellise kontrolli eeliseks on see, et komponendid töötavad temperatuuri ja voo osas mootori tegelikes katsetingimustes.

Joonisel 18 on kujutatud proovivõtupunktid, kus kontrollitakse süsinikuvooluhulka. Süsinikuvooluhulga arvutamise erivalemid iga punkti kohta on esitatud allpool.

Image

A.5.2.   Süsinikuvoolu kiirus mootorisse (punkt 1)

Kütuse CH
  α
  O
  ε
  puhul arvutatakse süsiniku massivoolukiirus mootorisse järgmise valemi abil:

Formula (102)

kus:

| q

  mf | kütuse massivoolukiirus, kg/s |
| --- | --- |

q

  mf

kütuse massivoolukiirus, kg/s

A.5.3.   Süsinikuvoolu kiirus lahjendamata heitgaasis (punkt 2)

Süsinikuvoolu kiirus mootori väljalasketorus määratakse kindlaks lahjendamata CO2 kontsentratsiooni ja heitgaasi massivoolukiiruse alusel:

Formula (103)

kus:

| c
  CO2,r | niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, % |
| q

  mew | niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| M
  e | heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol |

c
  CO2,r

niiske CO2 sisaldus lahjendamata heitgaasis, %

c
  CO2,a

niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, %

q

  mew

niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

M
  e

heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol

Kui CO2 kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas heitgaasis, tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt punktile 8.1.

A.5.4.   Süsinikuvoolu kiirus lahjendussüsteemis (punkt 3)

Osavoolulahjendussüsteemi korral tuleb arvesse võtta ka jaotussuhet. Süsinikuvoolu kiirus määratakse lahjendatud CO2 kontsentratsiooni, heitgaasi massivoolukiiruse ja proovi voolukiiruse järgi:

Formula (104)

kus:

| c
  CO2,d | niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, % |
| --- | --- |
| c
  CO2,a | niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, % |
| q

  mew | niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s |
| q

  mp | heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s |
| M
  e | heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol |

c
  CO2,d

niiske CO2 sisaldus lahjendatud heitgaasis lahjendustunneli väljalaskeava juures, %

c
  CO2,a

niiske CO2 sisaldus atmosfääriõhus, %

q

  mew

niiske heitgaasi massivoolukiirus, kg/s

q

  mp

heitgaasiproovi voolukiirus osavoolulahjendussüsteemi, kg/s

M
  e

heitgaasi keskmine molaarmass, g/mol

Kui CO2 kontsentratsiooni mõõdetakse kuivas heitgaasis, tehakse ümberarvutus niiskele gaasile vastavalt punktile 8.1.

A.5.5.   Heitgaasi keskmise molaarmassi arvutamine

Heitgaasi keskmine molaarmass arvutatakse valemi 41 (vt punkt 8.4.2.4) abil.

Teise võimalusena võib kasutada järgmisi heitgaasi keskmisi molaarmasse:

| M
  e (diislikütus) | = | 28,9 g/mol |
| --- | --- | --- |
| M
  e (veeldatud naftagaas) | = | 28,6 g/mol |
| M
  e (maagaas) | = | 28,3 g/mol |

M
  e (diislikütus)

=

28,9 g/mol

M
  e (veeldatud naftagaas)

=

28,6 g/mol

M
  e (maagaas)

=

28,3 g/mol

6. LIIDE

ARVUTAMISE NÄIDE

A.6.1.   Pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi ümberarvutamine tegelikeks väärtusteks

Näitena leiame tegelikud väärtused järgmise katsepunkti puhul:

| Pöörlemiskiirus protsentides | = | 43 protsenti |
| --- | --- | --- |
| Pöördemoment protsentides | = | 82 protsenti |

Pöörlemiskiirus protsentides

=

43 protsenti

Pöördemoment protsentides

=

82 protsenti

kui:

| n
  lo | = | 1 015 min–1 |
| --- | --- | --- |
| n
  hi | = | 2 200 min–1 |
| n
  pref | = | 1 300 min–1 |
| n
  idle | = | 600 min–1 |

n
  lo

=

1 015 min–1

n
  hi

=

2 200 min–1

n
  pref

=

1 300 min–1

n
  idle

=

600 min–1

saame:

| tegelik pöörlemiskiirus | = |
| --- | --- |
| | = 1 178 min–1 |

tegelik pöörlemiskiirus

Formula

= 1 178 min–1

mille puhul on mootori pöörlemiskiirusel 1 178 min–1 kaardistamiskõvera abil saadud suurim pöördemoment 700 Nm

tegelik pöördemoment = Formula = 574 Nm

A.6.2.   Stöhhiomeetriliste arvutuste põhiandmed

| Vesiniku aatommass | 1,00794 amü (aatommassiühikut) |
| --- | --- |
| Süsiniku aatommass | 12,011 amü (aatommassiühikut) |
| Väävli aatommass | 32,065 amü (aatommassiühikut) |
| Lämmastiku aatommass | 14,0067 amü (aatommassiühikut) |
| Hapniku aatommass | 15,9994 amü (aatommassiühikut) |
| Argooni aatommass | 39,9 amü (aatommassiühikut) |
| Vee molaarmass | 18,01534 g/mol |
| Süsinikdioksiidi molaarmass | 44,01 g/mol |
| Süsinikmonooksiidi molaarmass | 28,011 g/mol |
| Hapniku molaarmass | 31,9988 g/mol |
| Lämmastiku molaarmass | 28,011 g/mol |
| Lämmastikoksiidi molaarmass | 30,008 g/mol |
| Lämmastikdioksiidi molaarmass | 46,01 g/mol |
| Vääveldioksiidi molaarmass | 64,066 g/mol |
| Kuiva õhu keskmine molaarmass | 28,965 g/mol |

Vesiniku aatommass

1,00794 amü (aatommassiühikut)

Süsiniku aatommass

12,011 amü (aatommassiühikut)

Väävli aatommass

32,065 amü (aatommassiühikut)

Lämmastiku aatommass

14,0067 amü (aatommassiühikut)

Hapniku aatommass

15,9994 amü (aatommassiühikut)

Argooni aatommass

39,9 amü (aatommassiühikut)

Vee molaarmass

18,01534 g/mol

Süsinikdioksiidi molaarmass

44,01 g/mol

Süsinikmonooksiidi molaarmass

28,011 g/mol

Hapniku molaarmass

31,9988 g/mol

Lämmastiku molaarmass

28,011 g/mol

Lämmastikoksiidi molaarmass

30,008 g/mol

Lämmastikdioksiidi molaarmass

46,01 g/mol

Vääveldioksiidi molaarmass

64,066 g/mol

Kuiva õhu keskmine molaarmass

28,965 g/mol

Kokkusurutavusest põhjustatud efekte arvestamata võib kõiki mootori sisselaske-, põlemis- ja väljalaskeprotsessis osalevaid gaase pidada ideaalseteks gaasideks ning kõik mahuarvutused põhinevad seetõttu Avogadro hüpoteesi kohaselt molaarmahul 22,414 l/mol.

A.6.3.   Gaasilised saasteained (diislikütus)

Allpool on esitatud katsetsükli üksiku punkti mõõteandmed (andmevõtusagedus 1 Hz) massiheite hetkeväärtuse arvutamiseks. Käesolevas näites on CO ja NOx sisaldust mõõdetud kuivas, HC sisaldust aga niiskes heitgaasis. HC kontsentratsiooni väljendatakse propaaniekvivalendina (C3) ning see tuleb C1 ekvivalendi saamiseks korrutada kolmega. Arvutamismeetod katsetsükli muude punktide puhul on sama.

Arvutusnäites on näitlikkuse mõttes toodud erinevate astmete ümardatud vahetulemused. Tuleb märkida, et tegelikes arvutustes ei ole vahetulemuste ümardamine lubatud (vt punkt 8).

| T
  a,i

  (K) | H
  a,i

  (g/kg) | W
  act

  kWh | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  aw,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | c
  HC,i

  (ppm) | c
  CO,i

  (ppm) | c
  NOx,i

  (ppm) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 295 | 8,0 | 40 | 0,155 | 0,150 | 0,005 | 10 | 40 | 500 |

T
  a,i

(K)

H
  a,i

(g/kg)

W
  act

kWh

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  aw,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

c
  HC,i

(ppm)

c
  CO,i

(ppm)

c
  NOx,i

(ppm)

295

8,0

40

0,155

0,150

0,005

10

40

500

Vaadeldud on järgmise koostisega kütust:

| Koostisaine | Molaarsuhe | Massiprotsent |
| --- | --- | --- |
| H | α = 1,8529 | w
  ALF = 13,45 |
| C | β = 1,0000 | w
  BET = 86,50 |
| S | γ = 0,0002 | w
  GAM = 0,050 |
| N | δ = 0,0000 | w
  DEL = 0,000 |
| O | ε = 0,0000 | w
  EPS = 0,000 |

Koostisaine

Molaarsuhe

Massiprotsent

H

α = 1,8529

w
  ALF = 13,45

C

β = 1,0000

w
  BET = 86,50

S

γ = 0,0002

w
  GAM = 0,050

N

δ = 0,0000

w
  DEL = 0,000

O

ε = 0,0000

w
  EPS = 0,000

Samm 1. Kuivas heitgaasis mõõtmise korral tehakse ümberarvutus niiskele gaasile (punkt 8.1):

Valem (16): k
  f = 0,055584 × 13,45 – 0,0001083 × 86,5 – 0,0001562 × 0,05 = 0,7382

Valem (13): k
  w,a= Formula = 0,9331

| Valem (12): | c
  CO,i (niiske) | = | 40 × 0,9331 | = 37,3 ppm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | c
  NOx,i (niiske) | = | 500 × 0,9331 | = 466,6 ppm |

Valem (12):

c
  CO,i (niiske)

=

40 × 0,9331

= 37,3 ppm

c
  NOx,i (niiske)

=

500 × 0,9331

= 466,6 ppm

Samm 2. NOx korrektsioon temperatuuri ja niiskuse suhtes (punkt 8.2.1):

| Valem (23) | | = 0,9576 |
| --- | --- | --- |

Valem (23)

Formula

= 0,9576

Samm 3. Tsükli iga punkti jaoks saasteainete hetkemassi arvutamine (punkt 8.4.2.3):

| Valem (36): | m
  HC,i | = | 10 × 3 × 0,155 | = 4,650 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO,i | = | 37,3 × 0,155 | = 5,782 |
| | m
  Nox,I | = | 466,6 × 0,9576 × 0,155 | = 69,26 |

Valem (36):

m
  HC,i

=

10 × 3 × 0,155

= 4,650

m
  CO,i

=

37,3 × 0,155

= 5,782

m
  Nox,I

=

466,6 × 0,9576 × 0,155

= 69,26

Samm 4. Kogu tsükli massiheite arvutamine, integreerides saasteainete hetkeväärtused ja tabelist 5 võetud u väärtused (punkt 8.4.2.3).

Järgmist arvutust eeldatakse WHTC katsetsükli puhul (1 800 s) ning saasteainete heitkogus on sama kõigis tsükli punktides.

| Valem (36): | m
  HC | = | | = 4,01 g/katse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | m
  CO | = | | = 10,05 g/katse |
| | m
  NOx | = | | = 197,72 g/katse |

Valem (36):

m
  HC

=

Formula

= 4,01 g/katse

m
  CO

=

Formula

= 10,05 g/katse

m
  NOx

=

Formula

= 197,72 g/katse

Samm 5. Eriheitkoguse arvutamine (punkt 8.6.3):

| Valem (69): | e
  HC | = | 4,01 / 40 | = 0,10 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | e
  CO | = | 10,05 / 40 | = 0,25 g/kWh |
| | e
  NOx | = | 197,72 / 40 | =4,94 g/kWh |

Valem (69):

e
  HC

=

4,01 / 40

= 0,10 g/kWh

e
  CO

=

10,05 / 40

= 0,25 g/kWh

e
  NOx

=

197,72 / 40

=4,94 g/kWh

A.6.4.   Tahkete osakeste heide (diislikütus)

| p
  b,b

  (kPa) | p
  b,a

  (kPa) | W
  act

  (kWh) | qm

  ew,i

  (kg/s) | qm

  f,i

  (kg/s) | qm

  dw,i

  (kg/s) | qm

  dew,i

  (kg/s) | m
  uncor,b

  (mg) | m
  uncor,a

  (mg) | m
  sep

  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 99 | 100 | 40 | 0,155 | 0,005 | 0,0015 | 0,0020 | 90,0000 | 91,7000 | 1,515 |

p
  b,b

(kPa)

p
  b,a

(kPa)

W
  act

(kWh)

qm

  ew,i

(kg/s)

qm

  f,i

(kg/s)

qm

  dw,i

(kg/s)

qm

  dew,i

(kg/s)

m
  uncor,b

(mg)

m
  uncor,a

(mg)

m
  sep

(kg)

99

100

40

0,155

0,005

0,0015

0,0020

90,0000

91,7000

1,515

Samm 1. m
  edf arvutamine (punkt 8.4.3.2.2):

| Valem (48): | r
  d,i | = | | = 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valem (47): | qm

  edf,i | = | 0,155 × 4 | = 0,620 kg/s |
| Valem (46): | m
  edf | = | | = 1,116 kg/katse |

Valem (48):

r
  d,i

=

Formula

= 4

Valem (47):

qm

  edf,i

=

0,155 × 4

= 0,620 kg/s

Valem (46):

m
  edf

=

Formula

= 1,116 kg/katse

Samm 2. Tahkete osakeste massi üleslüket arvestav parandus (punkt 8.3)

Enne katset:

| Valem (26): | ρ
  a,b | = | | = 1,164 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valem (25): | m
  f,T | = | | = 90,0325 mg |

Valem (26):

ρ
  a,b

=

Formula

= 1,164 kg/m3

Valem (25):

m
  f,T

=

Formula

= 90,0325 mg

Pärast katset:

| Valem (26): | ρ
  a,a | = | | = 1,176 kg/m3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Valem (25): | m
  f,G | = | | = 91,7334 mg |
| Valem (27): | m
  p | = | 91,7334 mg – 90,0325 mg | = 1,7009 mg |

Valem (26):

ρ
  a,a

=

Formula

= 1,176 kg/m3

Valem (25):

m
  f,G

=

Formula

= 91,7334 mg

Valem (27):

m
  p

=

91,7334 mg – 90,0325 mg

= 1,7009 mg

Samm 3. Tahkete osakeste massiheite arvutamine (punkt 8.4.3.2.2):

| Valem (45): | m
  PM | = | | = 1,253 g/katse |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Valem (45):

m
  PM

=

Formula

= 1,253 g/katse

Samm 4. Eriheitkoguse arvutamine (punkt 8.6.3):

| Valem (69): | e
  PM | = | 1,253 / 40 | = 0,031 g/kWh |
| --- | --- | --- | --- | --- |

Valem (69):

e
  PM

=

1,253 / 40

= 0,031 g/kWh

7. LIIDE

LISASEADMETE JA SEADMETE PAIGALDAMINE HEITKOGUSTE MÄÄRAMISEKS

| Number | Lisaseadmed | Paigaldatakse heitkoguste määramiseks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| Sisselasketorustik | Jah |
| Karterist pärinevate heitkoguste kontrollisüsteem | Jah |
| Kahe sisselasketorustikuga süsteemi juhtimisseadmed | Jah |
| Õhukulumõõtur | Jah |
| Õhu sisselasketorustik | Jah või katsekambri seadmed |
| Õhufilter | Jah või katsekambri seadmed |
| Sisselaskesummuti | Jah või katsekambri seadmed |
| Kiiruspiirik | Jah |
| 2 | Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade | Jah, võimaluse korral pannakse see kõige soodsamasse asendisse |
| 3 | Väljalaskesüsteem | |
| Väljalasketorustik | Jah |
| Ühendustorud | Jah |
| Summuti | Jah |
| Summutitoru | Jah |
| Mootorpidur | Ei või täiesti avatud |
| Ülelaadekompressor | Jah |
| 4 | Kütusepump | Jah |
| 5 | Gaasimootorite seadmed | |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne | Jah |
| Rõhureduktor | Jah |
| Aurusti | Jah |
| Segisti | Jah |
| 6 | Kütuse sissepritseseadmed | |
| Eelfilter | Jah |
| Filter | Jah |
| Pump | Jah |
| Kõrgrõhutoru | Jah |
| Pihusti | Jah |
| Õhu sisselaskeklapp | Jah |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, andurid jne | Jah |
| Pöörlemiskiiruse regulaator/juhtimissüsteem | Jah |
| Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest | Jah |
| 7 | Vedelikjahutusseadmed | |
| Radiaator | Ei |
| Ventilaator | Ei |
| Ventilaatorikate | Ei |
| Veepump | Jah |
| Termostaat | Jah, võib olla fikseeritud maksimaalselt avatud asendis |
| 8 | Õhkjahutus | |
| Kate | Ei |
| Ventilaator või puhur | Ei |
| Temperatuuriregulaator | Ei |
| 9 | Elektriseadmed | |
| Generaator | Ei |
| Pool või poolid | Jah |
| Juhtmestik | Jah |
| Elektrooniline juhtimissüsteem | Jah |
| 10 | Sisselaskeõhu kompressor | |
| Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul | Jah |
| Õhu vahejahuti | Jah, või katsekambri süsteem |
| Jahutusvedelikupump või ventilaator (töötab mootori jõul) | Ei |
| Jahutusvedeliku termostaat | Jah |
| 11 | Õhusaastevastane lisaseade (heitgaaside järeltöötlussüsteem) | Jah |
| 12 | Käivitusseadmed | Jah, või katsekambri süsteem |
| 13 | Määrdeõli pump | Jah |

Number

Lisaseadmed

Paigaldatakse heitkoguste määramiseks

1

Sisselaskesüsteem

Sisselasketorustik

Jah

Karterist pärinevate heitkoguste kontrollisüsteem

Jah

Kahe sisselasketorustikuga süsteemi juhtimisseadmed

Jah

Õhukulumõõtur

Jah

Õhu sisselasketorustik

Jah või katsekambri seadmed

Õhufilter

Jah või katsekambri seadmed

Sisselaskesummuti

Jah või katsekambri seadmed

Kiiruspiirik

Jah

2

Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade

Jah, võimaluse korral pannakse see kõige soodsamasse asendisse

3

Väljalaskesüsteem

Väljalasketorustik

Jah

Ühendustorud

Jah

Summuti

Jah

Summutitoru

Jah

Mootorpidur

Ei või täiesti avatud

Ülelaadekompressor

Jah

4

Kütusepump

Jah

5

Gaasimootorite seadmed

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne

Jah

Rõhureduktor

Jah

Aurusti

Jah

Segisti

Jah

6

Kütuse sissepritseseadmed

Eelfilter

Jah

Filter

Jah

Pump

Jah

Kõrgrõhutoru

Jah

Pihusti

Jah

Õhu sisselaskeklapp

Jah

Elektrooniline juhtimissüsteem, andurid jne

Jah

Pöörlemiskiiruse regulaator/juhtimissüsteem

Jah

Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest

Jah

7

Vedelikjahutusseadmed

Radiaator

Ei

Ventilaator

Ei

Ventilaatorikate

Ei

Veepump

Jah

Termostaat

Jah, võib olla fikseeritud maksimaalselt avatud asendis

8

Õhkjahutus

Kate

Ei

Ventilaator või puhur

Ei

Temperatuuriregulaator

Ei

9

Elektriseadmed

Generaator

Ei

Pool või poolid

Jah

Juhtmestik

Jah

Elektrooniline juhtimissüsteem

Jah

10

Sisselaskeõhu kompressor

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Jah

Õhu vahejahuti

Jah, või katsekambri süsteem

Jahutusvedelikupump või ventilaator (töötab mootori jõul)

Ei

Jahutusvedeliku termostaat

Jah

11

Õhusaastevastane lisaseade (heitgaaside järeltöötlussüsteem)

Jah

12

Käivitusseadmed

Jah, või katsekambri süsteem

13

Määrdeõli pump

Jah

Lisa 9B muutmine

Pealkirja muudetakse järgmiselt:

Punkti 1 muudetakse järgmiselt:

| „1. | KOHALDAMISALA
  Käesolevat lisa kohaldatakse maanteesõidukitele paigaldatavate diisel- või gaasiküttega (maagaas või veeldatud naftagaas) mootorite suhtes, kuid ei kohaldata mitut kütust (segakütust või kahte kütust) tarbivate mootorite suhtes. |
| --- | --- |

„1.

KOHALDAMISALA

Käesolevat lisa kohaldatakse maanteesõidukitele paigaldatavate diisel- või gaasiküttega (maagaas või veeldatud naftagaas) mootorite suhtes, kuid ei kohaldata mitut kütust (segakütust või kahte kütust) tarbivate mootorite suhtes.

Märkus. Lisa 9B kohaldatakse lisa 9A asemel pärast lepinguosaliste otsust eeldusel, et kohaldatakse ka lisa 4B. Kui lepinguosaline otsustab kohaldada käesolevat lisa, võivad siiski kohaldatavaks jääda ka mõned lisa 9A nõuded kõnealuse lepinguosalise selgesõnalise nõude alusel, eeldusel, et nimetatud nõuded ei ole vastuolus käesoleva lisa spetsifikatsioonidega.”

Punkti 3.35 muudetakse järgmiselt:

| „3.35. | „Soojendustsükkel” – mootori piisav töötamisaeg, mille jooksul jahutusvedeliku temperatuur on tõusnud pärast mootori käivitumist vähemalt temperatuurini 295 K (22 °C / 40 °F) ning jõuab miinimumtemperatuurini 333 K (60 °C / 140 °F) (2).” |
| --- | --- |

„3.35.

„Soojendustsükkel” – mootori piisav töötamisaeg, mille jooksul jahutusvedeliku temperatuur on tõusnud pärast mootori käivitumist vähemalt temperatuurini 295 K (22 °C / 40 °F) ning jõuab miinimumtemperatuurini 333 K (60 °C / 140 °F) (2).”

Punkti 3.36 muudetakse järgmiselt:

| „3.36. | Lühendid






  CV | Karteri tuulutus |
| --- | --- | --- |
| DOC | Diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator |
| DPF | Diislikütuse tahkete osakeste filter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud DPFide ja pidevalt regenereeruvate püüduritega (CRT) |
| DTC | Diagnostika veakood |
| EGR | Heitgaasitagastus |
| HC | Süsivesinikud |
| LNT | Lahja NOx püüdur (või NOx absorber) |
| LPG | Veeldatud naftagaas |
| MECS | Rikke heitekontrollistrateegia |
| NG | Maagaas |
| NOx | Lämmastiku oksiidid |
| OTL | OBD läviväärtus |
| PM | Tahked osakesed |
| SCR | Selektiivne katalüütiline redutseerimine |
| SW | Õlirõngad |
| TFF | Talitluse täieliku lakkamise seire |
| VGT | Muutuvgeomeetriaga turboülelaadur |
| VVT | Muutuvad gaasijaotusfaasid” |

„3.36.

Lühendid

CV

Karteri tuulutus

DOC

Diislikütuse oksüdatsioonikatalüsaator

DPF

Diislikütuse tahkete osakeste filter või tahkete osakeste püüdur koos katalüüsitud DPFide ja pidevalt regenereeruvate püüduritega (CRT)

DTC

Diagnostika veakood

EGR

Heitgaasitagastus

HC

Süsivesinikud

LNT

Lahja NOx püüdur (või NOx absorber)

LPG

Veeldatud naftagaas

MECS

Rikke heitekontrollistrateegia

NG

Maagaas

NOx

Lämmastiku oksiidid

OTL

OBD läviväärtus

PM

Tahked osakesed

SCR

Selektiivne katalüütiline redutseerimine

SW

Õlirõngad

TFF

Talitluse täieliku lakkamise seire

VGT

Muutuvgeomeetriaga turboülelaadur

VVT

Muutuvad gaasijaotusfaasid”

Punkti 4.3 muudetakse järgmiselt:

| „4.3. | OBD-teabe registreerimisele esitatavad nõuded
  Kui rike ...
  Kui süsteem ei tuvasta kogu talitlustsükli jooksul enam kinnitatud ja aktiivset riket, antakse sellele järgmise talitlustsükli alguses varasema aktiivse rikke olek ning seda olekut säilitatakse seni, kuni selle rikkega seonduv OBD-teave kustutatakse skanneriga või kustutatakse arvutimälust vastavalt punktile 4.4.” |
| --- | --- |

„4.3.

OBD-teabe registreerimisele esitatavad nõuded

Kui rike ...

Kui süsteem ei tuvasta kogu talitlustsükli jooksul enam kinnitatud ja aktiivset riket, antakse sellele järgmise talitlustsükli alguses varasema aktiivse rikke olek ning seda olekut säilitatakse seni, kuni selle rikkega seonduv OBD-teave kustutatakse skanneriga või kustutatakse arvutimälust vastavalt punktile 4.4.”

Punkti 4.7.1.2 alapunkti l sõnastus „B1-klassi aktiivsed DTC-d” asendatakse sõnastusega „klassi B1 kuuluvad aktiivsed DTC-d”.

Punkti 5.2.3 muudetakse järgmiselt:

| „5.2.3. | Madal kütusetase
  Tootjad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab madal kütusetase / surve või kui kütus lõpeb (nt kütusesüsteemi rikke või süütetõrke tuvastamine). | DIISLIKÜTUS | GAAS |
| --- | --- | --- | --- |
| MAAGAAS | VEELDATUD NAFTAGAAS |
| a) | Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust olenevalt sellest, kumb on väiksem. |

„5.2.3.

Madal kütusetase

Tootjad võivad taotleda luba seiresüsteemide väljalülitamiseks, kui neid mõjutab madal kütusetase / surve või kui kütus lõpeb (nt kütusesüsteemi rikke või süütetõrke tuvastamine).

DIISLIKÜTUS

GAAS

MAAGAAS

VEELDATUD NAFTAGAAS

a)

Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusetase ei ületa 100 liitrit või 20 % kütusepaagi nimimahust olenevalt sellest, kumb on väiksem.

X

X

| b) | Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusesurve ei ületa 20 % kütuse nimisurvest paagis |
| --- | --- |

b)

Sellist väljalülitamist kaalutakse, kui madal kütusesurve ei ületa 20 % kütuse nimisurvest paagis

X”

Lisatakse uus punkt 5.2.8 järgmises sõnastuses:

| „5.2.8. | Tankimine
  Pärast tankimist võib gaasiküttega sõiduki tootja OBD-süsteemi ajutiselt välja lülitada, kui süsteem ei ole kohandatud elektroonilise juhtsüsteemi abil kütuse kvaliteedi ja koostise muutuse tuvastamiseks.
  OBD-süsteem tuleb sisse lülitada kohe pärast uue kütuse tuvastamist ja mootori parameetrite ümberseadistamist. Väljalülituse maksimaalne kestus on 10 minutit.” |
| --- | --- |

„5.2.8.

Tankimine

Pärast tankimist võib gaasiküttega sõiduki tootja OBD-süsteemi ajutiselt välja lülitada, kui süsteem ei ole kohandatud elektroonilise juhtsüsteemi abil kütuse kvaliteedi ja koostise muutuse tuvastamiseks.

OBD-süsteem tuleb sisse lülitada kohe pärast uue kütuse tuvastamist ja mootori parameetrite ümberseadistamist. Väljalülituse maksimaalne kestus on 10 minutit.”

Punkti 6 muudetakse järgmiselt (lisatakse uus alapunkt d):

| „6. | TÕENDAMISNÕUDED
  ...






  d) | menetlus võrdluskütuse valikuks gaasimootori korral” |
| --- | --- | --- |

„6.

TÕENDAMISNÕUDED

...

d)

menetlus võrdluskütuse valikuks gaasimootori korral”

Punkti 6.3 muudetakse järgmiselt:

| „6.3. | OBD-süsteemi talitluse tõendamine
  Tootja peab ...
  Järgmistes punktides on loetletud nõuded OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks, kaasa arvatud katse läbiviimise nõuded. Katsete arv peab vastama heitkoguste OBD-tüüpkonnas vaadeldavate mootorite tüüpkondade neljakordsele arvule, kuid ei tohi olla väiksem kui 8.
  Valitud seireseadmed peavad vastama punktis 4.2 nimetatud erinevatele seiremeetoditele (st heitkoguste läviväärtuste seire, talitluse seire, kõikide funktsionaalsete rikete seire või komponentide seire) tasakaalustatud viisil. Valitud seireseadmed peavad kajastama käesoleva lisa 3. liites loetletud punkte tasakaalustatud viisil.” |
| --- | --- |

„6.3.

OBD-süsteemi talitluse tõendamine

Tootja peab ...

Järgmistes punktides on loetletud nõuded OBD-süsteemi talitluse tõendamiseks, kaasa arvatud katse läbiviimise nõuded. Katsete arv peab vastama heitkoguste OBD-tüüpkonnas vaadeldavate mootorite tüüpkondade neljakordsele arvule, kuid ei tohi olla väiksem kui 8.

Valitud seireseadmed peavad vastama punktis 4.2 nimetatud erinevatele seiremeetoditele (st heitkoguste läviväärtuste seire, talitluse seire, kõikide funktsionaalsete rikete seire või komponentide seire) tasakaalustatud viisil. Valitud seireseadmed peavad kajastama käesoleva lisa 3. liites loetletud punkte tasakaalustatud viisil.”

Punkti 6.3.2 muudetakse järgmiselt (muudetakse ka joonealust märkust 10):

| „6.3.2. | Rikutud osa (või süsteemi) kvalifitseerimine
  Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui OBD tõendamiskatseks valitud riket seiratakse summutitoru heite põhjal (17) (heitkoguse läviväärtuse seire – vt punkt 4.2) ja on nõutav, et tootja tõendab rikutud osa kindlakstegemist heitkoguse määramise katse abil. |
| --- | --- |

„6.3.2.

Rikutud osa (või süsteemi) kvalifitseerimine

Käesolevat punkti kohaldatakse juhul, kui OBD tõendamiskatseks valitud riket seiratakse summutitoru heite põhjal (17) (heitkoguse läviväärtuse seire – vt punkt 4.2) ja on nõutav, et tootja tõendab rikutud osa kindlakstegemist heitkoguse määramise katse abil.

Lisatakse järgmine uus punkt 6.5:

| „6.5. | Võrdluskütuse valik gaasimootori korral
  OBD-süsteemi talitluse tõendamine ja rikete klassifikatsioon viiakse läbi mootori jaoks ette nähtud ühe 5. lisas nimetatud võrdluskütusega.
  Võrdluskütuse valiku teeb tüübikinnitusasutus, kes jätab katselaborile piisavalt aega valitud võrdluskütuse hankimiseks.” |
| --- | --- |

„6.5.

Võrdluskütuse valik gaasimootori korral

OBD-süsteemi talitluse tõendamine ja rikete klassifikatsioon viiakse läbi mootori jaoks ette nähtud ühe 5. lisas nimetatud võrdluskütusega.

Võrdluskütuse valiku teeb tüübikinnitusasutus, kes jätab katselaborile piisavalt aega valitud võrdluskütuse hankimiseks.”

Punkti 7.2 muudetakse järgmiselt:

| „7.2. | Kohaldatavad katsed
  Käesoleva lisa kontekstis:






  a) | heitkoguste katsetsükkel on katsetsükkel, mida kasutatakse eeskirjakohaste heitkoguste määramiseks rikutud komponendi või süsteemi kindlakstegemisel, |
| --- | --- | --- |

„7.2.

Kohaldatavad katsed

Käesoleva lisa kontekstis:

a)

heitkoguste katsetsükkel on katsetsükkel, mida kasutatakse eeskirjakohaste heitkoguste määramiseks rikutud komponendi või süsteemi kindlakstegemisel,

| b) | OBD-katsetsükkel on katsetsükkel, mida kasutatakse OBD-seireseadmete rikete tuvastusvõime tõendamiseks.” |
| --- | --- |

b)

OBD-katsetsükkel on katsetsükkel, mida kasutatakse OBD-seireseadmete rikete tuvastusvõime tõendamiseks.”

Punkti 7.2.2 muudetakse järgmiselt (jäetakse välja fraas „ülemaailmselt ühtlustatud”):

| „7.2.2. | OBD-katsetsükkel
  Käesolevas lisas käsitletud OBD-katsetsükkel on lisas 4B kirjeldatud WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa.
  Tootja nõudel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kasutada konkreetse seireseadme korral alternatiivset OBD-katsetsüklit (näiteks WHTC katsetsükli külmkäivitusosa). Taotlus peab sisaldama tõendeid (tehnilised kaalutlused, simulatsioon, katsetulemused jne) selle kohta, et






  a) | nõutav katsetsükkel on sobiv seireks reaalsetes sõidutingimustes ja |
| --- | --- | --- |

„7.2.2.

OBD-katsetsükkel

Käesolevas lisas käsitletud OBD-katsetsükkel on lisas 4B kirjeldatud WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa.

Tootja nõudel ja tüübikinnitusasutuse heakskiidul võib kasutada konkreetse seireseadme korral alternatiivset OBD-katsetsüklit (näiteks WHTC katsetsükli külmkäivitusosa). Taotlus peab sisaldama tõendeid (tehnilised kaalutlused, simulatsioon, katsetulemused jne) selle kohta, et

a)

nõutav katsetsükkel on sobiv seireks reaalsetes sõidutingimustes ja

| b) | WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa on kõnealuse seire (näiteks vedelkütuse kulu seire) jaoks vähem sobiv.” |
| --- | --- |

b)

WHTC katsetsükli kuumkäivitusosa on kõnealuse seire (näiteks vedelkütuse kulu seire) jaoks vähem sobiv.”

Punkti 8.1.3 muudetakse järgmiselt:

| „8.1.3. | Heitkoguste OBD-tüüpkonnaga seotud dokumendid
  ...
  Lisaks peab tootja esitama loendi kõigi elektrooniliste sisendite ja väljundite kohta ning osutama millist teabevahetusprotokolli kasutatakse iga heitkoguste OBD-tüüpkonna puhul.” |
| --- | --- |

„8.1.3.

Heitkoguste OBD-tüüpkonnaga seotud dokumendid

...

Lisaks peab tootja esitama loendi kõigi elektrooniliste sisendite ja väljundite kohta ning osutama millist teabevahetusprotokolli kasutatakse iga heitkoguste OBD-tüüpkonna puhul.”

Lisa 9B 2. liite esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

„Käesoleva liite ülesanne on näitlikustada käesoleva lisa punktides 4.3 ja 4.6.5 esitatud nõudeid.”

Lisa 9B 3. liidet muudetakse järgmiselt (lisatakse ka uus punkt 15):

„SEIRENÕUDED

Käesoleva liite punktides on loetletud süsteemid või osad, mida OBD-süsteem peab seirama vastavalt punktile 4.2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtivad kõnealused nõuded nii diisel- kui ka gaasimootorite suhtes.

PUNKT 1

ELEKTRILISTE/ELEKTROONILISTE OSADE SEIRE

Käesolevas liites kirjeldatud heitekontrollisüsteemide juhtimiseks või seiramiseks kasutatavate elektriliste/elektrooniliste osade suhtes kohaldatakse osade seiret vastavalt käesoleva lisa punkti 4.2 sätetele. See hõlmab muu hulgas rõhuandureid, temperatuuriandureid, heitgaasiandureid ja olemasolu korral hapnikuandureid, detonatsiooniandureid, sisse-väljalaskesüsteemis kütuse või reaktiivide pihustit/pihusteid, sisseväljalaskesüsteemis põleteid või kütteelemente, hõõgküünlaid, siseneva õhu kuumuteid.

Reguleeriva tagasisideahela olemasolu korral peab OBD-süsteem seirama süsteemi võimet säilitada projektikohast reguleerimist tagasiside alusel (nt lülitada sisse reguleerimine tagasiside alusel tootja määratud ajavahemike järel, süsteem ei suuda säilitada reguleerimist tagasiside alusel, reguleerimine tagasiside alusel on ära kasutanud tootja lubatud kogu reguleerimisala) – osade seire.

Märkus: Neid sätteid kohaldatakse kõikide elektriliste/elektrooniliste osade suhtes isegi siis, kui need kuuluvad käesoleva liite teistes punktides kirjeldatud seireseadmetesse.

PUNKT 2

DPF-SÜSTEEM

OBD-süsteem peab seirama järgmiste DPF-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | DPF-substraat: DPF-substraadi olemasolu – talitluse täieliku lakkamise seire; |
| --- | --- |

a)

DPF-substraat: DPF-substraadi olemasolu – talitluse täieliku lakkamise seire;

| b) | DPF-talitlus: DPF-süsteemi ummistumine – talitluse täieliku lakkamise seire; |
| --- | --- |

b)

DPF-talitlus: DPF-süsteemi ummistumine – talitluse täieliku lakkamise seire;

| c) | DPF-talitlus: filtreerimis- ja regenereerimisprotsessid (nt tahkete osakeste kogunemine filtreerimisprotsessi ajal ja tahkete osakeste eemaldamine sundregenereerimise ajal) – talitluse seire (näiteks mõõdetavate DPF-süsteemi omaduste, nt vasturõhu või diferentsiaalrõhu, hindamine, mis ei pruugi tuvastada kõiki vearežiime, mis vähendavad püüduri efektiivsust). |
| --- | --- |

c)

DPF-talitlus: filtreerimis- ja regenereerimisprotsessid (nt tahkete osakeste kogunemine filtreerimisprotsessi ajal ja tahkete osakeste eemaldamine sundregenereerimise ajal) – talitluse seire (näiteks mõõdetavate DPF-süsteemi omaduste, nt vasturõhu või diferentsiaalrõhu, hindamine, mis ei pruugi tuvastada kõiki vearežiime, mis vähendavad püüduri efektiivsust).

PUNKT 3

SELEKTIIVSE KATALÜÜTILISE REDUTSEERIMISE (SCR) SEIRE

Käesoleva punkti mõistes tähendab SCR selektiivset katalüütilist redutseerimist või muud lahja NOx katalüüsiseadet. OBD-süsteem peab seirama järgmiste SCR-süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritseseade: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritseseade: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire;

| b) | aktiivne/intrusiivne reaktiiv: reaktiivi olemasolu pardal, reaktiivi nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse kütusest erinevat reaktiivi (nt uurea) – talitluse seire; |
| --- | --- |

b)

aktiivne/intrusiivne reaktiiv: reaktiivi olemasolu pardal, reaktiivi nõuetekohane tarbimine, kui kasutatakse kütusest erinevat reaktiivi (nt uurea) – talitluse seire;

| c) | aktiivne/intrusiivne reaktiiv: võimaluste piires reaktiivi kvaliteet, kui kasutatakse kütusest erinevat reaktiivi (nt uurea) – talitluse seire; |
| --- | --- |

c)

aktiivne/intrusiivne reaktiiv: võimaluste piires reaktiivi kvaliteet, kui kasutatakse kütusest erinevat reaktiivi (nt uurea) – talitluse seire;

| d) | SCR katalüütilise konversiooni efektiivsus: katalüsaatori SCR võime muundada NOx heitkoguseid läviväärtuse seire alusel. |
| --- | --- |

d)

SCR katalüütilise konversiooni efektiivsus: katalüsaatori SCR võime muundada NOx heitkoguseid läviväärtuse seire alusel.

PUNKT 4

LAHJA NOX PÜÜNIS (LNT VÕI NOX ADSORBER)

OBD-süsteem peab seirama LNT-süsteemi järgmiste osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | LNT suutlikkus: LNT-süsteemi suutlikkus adsorbeerida/salvestada ja muundada lämmastiku oksiide NOx – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

LNT suutlikkus: LNT-süsteemi suutlikkus adsorbeerida/salvestada ja muundada lämmastiku oksiide NOx – talitluse seire;

| b) | LNT aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritsesüsteem: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

LNT aktiivne/intrusiivne reaktiivi sissepritsesüsteem: süsteemi suutlikkus reguleerida nõuetekohaselt reaktiivi kohaletoimetamist sisse-väljalaskesüsteemis või silindris toimuva sissepritse kaudu – talitluse seire.

PUNKT 5

OKÜSDEERIMISE KATALÜSAATORITE (SEALHULGAS DIISLIKÜTUSE OKSÜDEERIMISE KATALÜSAATORI – DOC) SEIRE

Käesolevat punkti kohaldatakse oksüdeerimise katalüsaatorite suhtes, mis on teistest järeltöötlussüsteemidest eraldi. Neid, mis sisalduvad järeltöötlussüsteemi korpuses, on käsitletud käesoleva liite vastava punkti all.

OBD-süsteem peab seirama mootori oksüdeerimiskatalüsaatorite järgmiste elementide nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | HC muundamise efektiivsus: oksüdeerimiskatalüsaatori suutlikkus muundada HC järeltöötlussüsteemist ülesvoolu – talitluse täieliku lakkamise seire; |
| --- | --- |

a)

HC muundamise efektiivsus: oksüdeerimiskatalüsaatori suutlikkus muundada HC järeltöötlussüsteemist ülesvoolu – talitluse täieliku lakkamise seire;

| b) | HC muundamise efektiivsus: oksüdeerimiskatalüsaatori suutlikkus muundada HC järeltöötlussüsteemist allavoolu – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

b)

HC muundamise efektiivsus: oksüdeerimiskatalüsaatori suutlikkus muundada HC järeltöötlussüsteemist allavoolu – talitluse täieliku lakkamise seire.

PUNKT 6

HEITGAASITAGASTUSSÜSTEEMI (EGR) SEIRE

OBD-süsteem peab seirama EGR-süsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel.

| | DIISLIKÜTUS | GAAS |
| --- | --- | --- |
| a1) | EGR väike/suur voog: EGR-süsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud voolukiirust EGRis, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – heitkoguse läviväärtuse seire. |

DIISLIKÜTUS

GAAS

a1)

EGR väike/suur voog: EGR-süsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud voolukiirust EGRis, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – heitkoguse läviväärtuse seire.

X

| a2) | EGR väike/suur voog: EGR-süsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud voolukiirust EGRis, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – talitluse seire.
  (seirenõudeid käsitletakse täiendavalt) |
| --- | --- |

a2)

EGR väike/suur voog: EGR-süsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud voolukiirust EGRis, tuvastades nii seisundi „voolukiirus liiga väike” kui ka seisundi „voolukiirus liiga suur” – talitluse seire.

(seirenõudeid käsitletakse täiendavalt)

X

| b) | EGR täitureseadme aeglane reaktsioon: EGR-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud voolukiirust valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire |
| --- | --- |

b)

EGR täitureseadme aeglane reaktsioon: EGR-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud voolukiirust valmistaja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire

X

X

| c) | EGR jahuti alajahutuse talitlus: EGR jahutussüsteemi suutlikkus saavutada tootja poolt määratud jahutusefektiivsust – talitluse seire |
| --- | --- |

c)

EGR jahuti alajahutuse talitlus: EGR jahutussüsteemi suutlikkus saavutada tootja poolt määratud jahutusefektiivsust – talitluse seire

X

X

PUNKT 7

KÜTUSESÜSTEEMI SEIRE

OBD-süsteem peab seirama järgmiste kütusesüsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel.

| | DIISLIKÜTUS | GAAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku kinnise kontuuriga reguleerimisahelas – talitluse seire |

DIISLIKÜTUS

GAAS

a)

Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku kinnise kontuuriga reguleerimisahelas – talitluse seire

X

| b) | Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas, kui süsteem on valmistatud selliselt, et rõhku saab reguleerida muudest parameetritest sõltumatult – talitluse seire |
| --- | --- |

b)

Rõhu reguleerimine kütusesüsteemis: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuserõhku suletud reguleerimispiirkonnas, kui süsteem on valmistatud selliselt, et rõhku saab reguleerida muudest parameetritest sõltumatult – talitluse seire

X

| c) | Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuse ajastust vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate anduritega – talitluse seire |
| --- | --- |

c)

Kütuse sissepritse ajastus: kütusesüsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud kütuse ajastust vähemalt ühe sissepritsesündmuse puhul, kui mootor on varustatud vastavate anduritega – talitluse seire

X

| d) | Kütuse sissepritsesüsteem: võime säilitada soovitud suhet õhk/kütus (sealhulgas isekohandumisvõime) - talitluse seire |
| --- | --- |

d)

Kütuse sissepritsesüsteem: võime säilitada soovitud suhet õhk/kütus (sealhulgas isekohandumisvõime) - talitluse seire

X

PUNKT 8

ÕHUKÄITLUSE JA TURBOÜLELAADURI/ÜLELAADIMISRÕHU KONTROLLISÜSTEEM

OBD-süsteem peab seirama õhukäitluse ja turboülelaaduri/ülelaadimisrõhu kontrollsüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel.

| | DIISLIKÜTUS | GAAS |
| --- | --- | --- |
| a1) | Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhku, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – heitkoguste läviväärtuse seire |

DIISLIKÜTUS

GAAS

a1)

Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhku, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – heitkoguste läviväärtuse seire

X

| a2) | Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhku, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – talitluse seire
  (seirenõuet käsitletakse täiendavalt) |
| --- | --- |

a2)

Turboülelaadimine: turboülelaadimissüsteemi suutlikkus säilitada käsuga etteantud ülelaadimisrõhku, tuvastades nii seisundi „ülelaadimisrõhk liiga madal” kui ka seisundi „ülelaadimisrõhk liiga kõrge” – talitluse seire

(seirenõuet käsitletakse täiendavalt)

X

| b) | Muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri (VGT) aeglane reaktsioon: VGT-süsteemi suutlikkus omandada käsuga etteantud geomeetriline kuju valmistaja poolt määratud aja jooksul – talitluse seire |
| --- | --- |

b)

Muutuvgeomeetriaga turboülelaaduri (VGT) aeglane reaktsioon: VGT-süsteemi suutlikkus omandada käsuga etteantud geomeetriline kuju valmistaja poolt määratud aja jooksul – talitluse seire

X

X

| c) | Õhu vahejahutus: õhu vahejahutussüsteemi efektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire |
| --- | --- |

c)

Õhu vahejahutus: õhu vahejahutussüsteemi efektiivsus – talitluse täieliku lakkamise seire

X

X

PUNKT 9

MUUTUVATE GAASIJAOTUSFAASIDEGA (VVT) SÜSTEEM

OBD-süsteem peab seirama järgmiste muutuvate gaasijaotusfaasidega (VVT) süsteemi osade nõuetekohast tööd selle süsteemiga varustatud mootoritel:

| a) | VVT sihtviga: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud gaasijaotusfaasi – talitluse seire; |
| --- | --- |

a)

VVT sihtviga: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud gaasijaotusfaasi – talitluse seire;

| b) | VVT aeglane reaktsioon: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud gaasijaotusfaasi tootja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire. |
| --- | --- |

b)

VVT aeglane reaktsioon: VVT-süsteemi suutlikkus saavutada käsuga etteantud gaasijaotusfaasi tootja poolt määratud ajavahemiku jooksul pärast käsu andmist – talitluse seire.

PUNKT 10

SÜÜTETÕRKE SEIRE

| | DIISLIKÜTUS | GAAS |
| --- | --- | --- |
| a) | Ettekirjutused puuduvad |

DIISLIKÜTUS

GAAS

a)

Ettekirjutused puuduvad

X

| b) | Katalüsaatori kahjustust põhjustada võiv süütetõrge (nt süütetõrgete esinemisprotsendi seire teatava ajavahemiku jooksul) – talitluse seire
  (seirenõuet käsitletakse täiendavalt koos punktidega 6 ja 8) |
| --- | --- |

b)

Katalüsaatori kahjustust põhjustada võiv süütetõrge (nt süütetõrgete esinemisprotsendi seire teatava ajavahemiku jooksul) – talitluse seire

(seirenõuet käsitletakse täiendavalt koos punktidega 6 ja 8)

X

PUNKT 11

KARTERI TUULUTUSSÜSTEEMI SEIRE

Ettekirjutused puuduvad.

PUNKT 12

MOOTORI JAHUTUSSÜSTEEMI SEIRE

OBD-süsteem peab seirama mootori jahutussüsteemi järgmiste elementide nõuetekohast tööd:

| a) | mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): kinnikiilunud avatud termostaat. Tootjad ei pea tagama termostaadi seiret, kui selle rike ei muuda teisi OBD-seireseadmeid töövõimetuks – talitluse täieliku lakkamise seire. |
| --- | --- |

a)

mootori jahutusvedeliku temperatuur (termostaat): kinnikiilunud avatud termostaat. Tootjad ei pea tagama termostaadi seiret, kui selle rike ei muuda teisi OBD-seireseadmeid töövõimetuks – talitluse täieliku lakkamise seire.

Tootjad ei pea tagama mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuurianduri seiret, kui mootori jahutusvedeliku temperatuuri või mootori jahutusvedeliku temperatuuriandurit ei kasutata reguleerimiseks ühegi heitekontrollisüsteemi suletud tagasisideahelas ja/või see ei muuda ühtegi teist seireseadet töövõimetuks.

Kui mootor töötab tingimustes, mis võib põhjustada ekslikke diagnoose (nt sõidukit kasutatakse tühikäigul rohkem kui 50–75 % jooksul soojendusajast), võivad tootjad seireseadme töö peatada või seda edasi lükata seni, kuni suletud tagasisideahel võimaldab etteantud temperatuuri.

PUNKT 13

HEITGAASI- JA HAPNIKUANDURITE SEIRE

OBD-süsteem peab võimaldama:

| | DIISLIKÜTUS | GAAS |
| --- | --- | --- |
| a) | heitgaasiandurite elektriliste elementide seiret nendega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire |

DIISLIKÜTUS

GAAS

a)

heitgaasiandurite elektriliste elementide seiret nendega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire

X

X

| b) | nii primaarsete kui ka sekundaarse (kütuse reguleerimissüsteemi) hapnikuandurite seiret. Neid andureid vaadeldakse heitgaasianduritena, mille nõuetekohast tööd seiratakse vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire. |
| --- | --- |

b)

nii primaarsete kui ka sekundaarse (kütuse reguleerimissüsteemi) hapnikuandurite seiret. Neid andureid vaadeldakse heitgaasianduritena, mille nõuetekohast tööd seiratakse vastavalt käesoleva liite punktile 1 – komponentide seire.

X

PUNKT 14

TÜHIKÄIGU PÖÖRLEMISKIIRUSE KONTROLLSÜSTEEMI SEIRE

OBD-süsteem peab seirama tühikäigu pöörlemiskiiruse kontrollsüsteemi elektriliste elementide nõuetekohast tööd sellega varustatud mootoritel vastavalt käesoleva liite punktile 1.

PUNKT 15

KOLMEASTMELINE KATALÜSAATOR

OBD-süsteem peab seirama järgmiste kolmeastmelise katalüsaatori nõuetekohast tööd sellega varustatud mootoritel:

| | DIISLIKÜTUS | GAAS |
| --- | --- | --- |
| a) | kolmeastmelise katalüsaatori konversiooni efektiivsus: katalüsaatori võime muundada NOx-i ja CO-d – talitluse seire |

DIISLIKÜTUS

GAAS

a)

kolmeastmelise katalüsaatori konversiooni efektiivsus: katalüsaatori võime muundada NOx-i ja CO-d – talitluse seire

X”

Lisa 9B 4. liidet muudetakse järgmiselt:

„Tehnilise vastavuse aruanne

Käesolev aruanne ...

LÕPLIKU VASTAVUSE ARUANNE

Käesolev dokumendipakett ja sellega kirjeldatud OBD-süsteem / heitkoguste OBD-tüüpkond vastavad järgmise eeskirja nõuetele:

Eeskiri ... / versioon ... / jõustumiskuupäev .... / kütuse tüüp ...

...”

Lisa 9B 4. lisa punkti 4 alapunkti 1.1 tabeli reas „Teave katse kohta” muudetakse fraas „Katsekütus” fraasiks „Võrdluskütus”.

Lisa 9B 5. liite tabelit 3 muudetakse järgmiselt:

„Tabel 3

Mittekohustuslik teave, kui seda kasutab heidetega seotud või OBD-süsteem mis tahes OBD-teabe lubamiseks või keelamiseks

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Kütusetase või kütuse rõhk paagis (vastavalt vajadusele) | X | X |
| Mootoriõli temperatuur | X | X |
| Veeremi liikumiskiirus; | X | X |
| Kütuse kvaliteedile kohandamise seisund (sisse-/väljalülitatud) gaasimootorite korral | | X |
| Pinge mootorit kontrollivas arvutisüsteemis (peajuhtkiibil) | X | X” |

Hetkeseisund

Andmevoog

Kütusetase või kütuse rõhk paagis (vastavalt vajadusele)

X

X

Mootoriõli temperatuur

X

X

Veeremi liikumiskiirus;

X

X

Kütuse kvaliteedile kohandamise seisund (sisse-/väljalülitatud) gaasimootorite korral

X

Pinge mootorit kontrollivas arvutisüsteemis (peajuhtkiibil)

X

X”

Lisa 9B 5. liite tabelit 4 muudetakse järgmiselt:

„Tabel 4

Mittekohustuslik teave, kui mootor on selliselt varustatud, tundlik või arvutab vastava teabe:

| | Hetkeseisund | Andmevoog |
| --- | --- | --- |
| Drosselklapi absoluutne asend ... | X | X |
| ... | | |
| Hapnikuanduri väljund | | X |
| Sekundaarse hapnikuanduri väljund (kui on paigaldatud) | | X |
| NOx anduri väljund | | X” |

Hetkeseisund

Andmevoog

Drosselklapi absoluutne asend ...

X

X

...

Hapnikuanduri väljund

X

Sekundaarse hapnikuanduri väljund (kui on paigaldatud)

X

NOx anduri väljund

X”

Lisatakse uus lisa 9C järgmise sõnastusega:

LISA 9C

Tehnilised nõuded pardadiagnostikasüsteemide (OBD) talitluse hindamiseks kasutusajal

1.   KOHALDAMISALA

Käesoleva lisa praegune versioon on kohaldatav üksnes diiselmootoriga maanteesõidukite suhtes.

2.   (Reserveeritud)

3.   MÕISTED

3.1.   „Talitluskoefitsient”

OBD-süsteemi konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient (IUPR) avaldub kujul: IUPRm = lugejam / nimetajam.

3.2.   „Lugeja”

Konkreetse seireseadme m lugeja (lugejam) on loendur, mis näitab, mitu korda kasutati sõidukit tingimustes, mille puhul kõnealuse seireseadme jaoks vajalikud seiretingimused rikke tuvastamiseks olid täidetud.

3.3.   „Nimetaja”

Konkreetse seireseadme m nimetaja (nimetajam) on loendur, mis näitab sõiduki sõitude arvu, võttes seejuures arvesse kõnealuse seireseadme eritingimusi.

3.4.   „Üldnimetaja”

Üldnimetaja on loendur, mis näitab sõiduki kasutuskordade arvu, võttes seejuures arvesse üldisi tingimusi.

3.5.   „Süütetsükliloendur”

Süütetsükliloendur on loendur, mis näitab katsealuse sõiduki käivituskordade arvu.

3.6.   „Mootori käivitamine”

Mootori käivitamine hõlmab süüte sisselülitamist, väntvõlli pöörlemahakkamist ja kütuse põlemisprotsessi algust ning lõpeb siis, kui mootori pöörlemiskiirus on minutis 150 pöörde võrra väiksem tavalisest pöörlemiskiirusest soojenemise ajal tühikäigul.

3.7.   „Sõidutsükkel”

Sõidutsükli all mõistetakse järjestust, mis hõlmab mootori käivitamist, kasutusperioodi, mootori väljalülitamist ja ajavahemikku järgmise käivitamiseni.

3.8.   Lühendid

| IUPR | Talitluskoefitsient |
| --- | --- |
| IUPRm | Konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient |

IUPR

Talitluskoefitsient

IUPRm

Konkreetse seireseadme m talitluskoefitsient

4.   ÜLDNÕUDED

OBD-süsteem peab suutma kasutusajal jälgida ja registreerida käesolevas punktis määratletud OBD seireseadmete talitlusandmeid (punkt 6), salvestama need andmed arvuti mällu ja nõudmise korral tagama andmeside välisarvutiga (punkt 7).

Seireseadme talitlusandmed hõlmavad lugejat ja nimetajat, mis võimaldab IUPRi arvutamist.

4.1.   IUPRi seireseadmed

4.1.1.   Seireseadmete rühmad

Tootja peab kasutama OBD-süsteemis käesoleva lisa 1. liites nimetatud seireseadmete rühmade talitlusandmete jälgimisel ja registreerimisel tarkvaralisi algoritme.

Tootja ei ole kohustatud kasutama OBD-süsteemis tarkvaralisi algoritme selliste üksikute seireseadmete talitlusandmete jälgimiseks ja registreerimiseks, mis töötavad pidevalt vastavalt lisa 9B punktis 4.2.3 esitatud määratluse kohaselt juhul, kui need seireseadmed kuuluvad juba ühte käesoleva lisa 1. liites nimetatud seireseadmete rühma.

Erinevate väljalasketorustike või mootorite grupiga seonduvate seireseadmete talitlusandmeid tuleb jälgida ja registreerida eraldi punktis 6 esitatud määratluse kohaselt ja edastada punktis 7 esitatud määratluse kohaselt.

4.1.2.   Mitu seireseadet

Iga seireseadme rühma korral, mille puhul on andmeedastus nõutud punkti 4.1.1 kohaselt, peab OBD-süsteem kasutusajal jälgima eraldi kõikide rühma kuuluvate seireseadmete talitlusandmeid punkti 6 kohaselt.

4.2.   Piirangud talitlusandmete kasutamisel

Ühe sõiduki talitlusandmeid kasutatakse suurema sõidukite rühma korral OBD-süsteemi talitluse statistiliseks hindamiseks kasutusajal.

Erinevalt muudest OBD-andmetest ei saa kasutusaja kohta käivaid talitlusandmeid kasutada järelduste tegemiseks konkreetse sõiduki maanteekõlblikkuse kohta.

5.   NÕUDED TALITLUSKOEFITSIENDI ARVUTAMISEKS

5.1.   Talitluskoefitsiendi arvutamine

Kõikide käesolevas lisas käsitletavate seireseadmete korral arvutatakse talitluskoefitsient järgmise valemiga:

IUPRm = lugejam / nimetajam

milles lugejam ja nimetajam väärtust suurendatakse käesolevas jaotises esitatud tingimuste kohaselt.

5.1.1.   Koefitsiendile esitatavad nõuded süsteemis arvutamise ja salvestamise korral

Kõikide koefitsientide IUPRm minimaalne väärtus peab olema null ja maksimaalne väärtus 7,99527, lahutusvõime 0,000122. (18)

Konkreetse komponendi korral loetakse koefitsient võrdseks nulliga siis, kui vastav lugeja on null ja vastav nimetaja ei ole null.

Konkreetse komponendi korral loetakse koefitsient võrdseks maksimaalse väärtusega 7,99527 siis, kui vastav nimetaja on null või kui lugeja ja nimetaja jagatise tegelik väärtus on suurem maksimaalsest väärtusest 7,99527.

5.2.   Nõuded lugeja astmelise suurendamise kohta

Lugejat ei tohi astmeliselt suurendada sõidutsükli vältel rohkem kui üks kord.

Konkreetse seireseadme lugejat suurendatakse astmeliselt 10 sekundi jooksul ning üksnes juhul, kui ühe sõidutsükli jooksul on täidetud järgmised kriteeriumid:

| a) | on täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud konkreetse komponendi seireks, et tuvastada DTC võimalikku riket ja seda salvestada, sealhulgas võimalikkuse kriteerium, vastavate DTC-de olemasolu või puudumine, seireaja piisav pikkus ja diagnostika tegemise prioriteetsuse määramine (nt diagnostika prioriteetsusega „A” tuleb teha enne diagnostikat prioriteetsusega „B”).
  Märkus. Konkreetse seireseadme lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks ei pruugi piisata sellest, kui kõnealuse seireseadme puhul on täidetud kõik seiretingimused rikke puudumise kindlaks tegemiseks. |
| --- | --- |

a)

on täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud konkreetse komponendi seireks, et tuvastada DTC võimalikku riket ja seda salvestada, sealhulgas võimalikkuse kriteerium, vastavate DTC-de olemasolu või puudumine, seireaja piisav pikkus ja diagnostika tegemise prioriteetsuse määramine (nt diagnostika prioriteetsusega „A” tuleb teha enne diagnostikat prioriteetsusega „B”).

Märkus. Konkreetse seireseadme lugeja väärtuse astmeliseks suurendamiseks ei pruugi piisata sellest, kui kõnealuse seireseadme puhul on täidetud kõik seiretingimused rikke puudumise kindlaks tegemiseks.

| b) | Seireseadmete korral, mille puhul on rikke tuvastamiseks nõutav ühe sõidutsükli jooksul mitu etappi või sündmust, peavad olema täielikult täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud kõigi sündmuste korral. |
| --- | --- |

b)

Seireseadmete korral, mille puhul on rikke tuvastamiseks nõutav ühe sõidutsükli jooksul mitu etappi või sündmust, peavad olema täielikult täidetud kõik seiretingimused, mis on vajalikud kõigi sündmuste korral.

| c) | Rikke tuvastamiseks kasutatavate seireseadmete korral, mis hakkavad tööle üksnes pärast võimaliku DTC salvestamist, peavad lugeja ja nimetaja väärtused vastama algse rikke tuvastamiseks kasutatava seireseadme väärtustele. |
| --- | --- |

c)

Rikke tuvastamiseks kasutatavate seireseadmete korral, mis hakkavad tööle üksnes pärast võimaliku DTC salvestamist, peavad lugeja ja nimetaja väärtused vastama algse rikke tuvastamiseks kasutatava seireseadme väärtustele.

| d) | Seireseadmete jaoks, mille puhul on rikke olemasolu täiendavaks uurimiseks vaja sekkumist, võib tootja teavitada tüübikinnitusasutust lugeja väärtuse võimaliku astmelise suurendamisviisi kohta. See alternatiiv peab olema samaväärne sellega, mis võimaldab rikke olemasolul lugeja väärtuse astmelist suurendamist. |
| --- | --- |

d)

Seireseadmete jaoks, mille puhul on rikke olemasolu täiendavaks uurimiseks vaja sekkumist, võib tootja teavitada tüübikinnitusasutust lugeja väärtuse võimaliku astmelise suurendamisviisi kohta. See alternatiiv peab olema samaväärne sellega, mis võimaldab rikke olemasolul lugeja väärtuse astmelist suurendamist.

Seireseadmete korral, mis töötavad või lõpetavad töö mootori väljalülitamisel, suurendatakse lugeja väärtust astmeliselt 10 sekundi jooksul pärast seda, kui seireseade on töö lõpetanud mootori väljalülitamise ajal või mootori käivitamisel järgmise sõidutsükli esimese 10 sekundi jooksul.

5.3.   Nõuded nimetaja väärtuse astmelise suurendamise kohta

5.3.1.   Astmelise suurendamise üldised reeglid

Nimetaja väärtust suurendatakse astmeliselt üks kord sõidutsükli ajal siis, kui kõnealuse sõidutsükli ajal

| a) | suurendatakse üldnimetaja väärtust astmeliselt punktis 5.4 esitatud määratluse kohaselt ja |
| --- | --- |

a)

suurendatakse üldnimetaja väärtust astmeliselt punktis 5.4 esitatud määratluse kohaselt ja

| b) | nimetaja ei ole blokeeritud punkti 5.6 kohaselt ja |
| --- | --- |

b)

nimetaja ei ole blokeeritud punkti 5.6 kohaselt ja

| c) | vastavalt vajadusele siis, kui on täidetud punktis 5.3.2 esitatud täiendavad astmelise suurendamise erieeskirjad. |
| --- | --- |

c)

vastavalt vajadusele siis, kui on täidetud punktis 5.3.2 esitatud täiendavad astmelise suurendamise erieeskirjad.

5.3.2.   Täiendavad astmelise suurendamise erieeskirjad seireseadme korral

5.3.2.1.   Eraldi nimetaja aurustusega süsteemi jaoks (reserveeritud)

5.3.2.2.   Eraldi nimetaja sekundaarõhuga süsteemi jaoks (reserveeritud)

5.3.2.3.   Eraldi nimetaja komponentide ja süsteemide jaoks, mis töötavad üksnes mootori käivitamisel.

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse üksnes mootori käivitamisel töötavate osade või süsteemide seireseadmete nimetaja(te) väärtusi astmeliselt siis, kui komponent või strateegia saab käsu sisselülitamiseks, et töötada vähemalt 10 sekundit.

Nimetatud sisselülitatud seisundi aja kindlaksmääramisel võib OBD-süsteem mitte arvesse võtta aega, mil ükskõik milline komponent või strateegia töötab sama sõidutsükli ajal hiljem sekkumisrežiimil üksnes seire eesmärgil.

5.3.2.4.   Eraldi nimetaja komponentide või süsteemide jaoks, mis ei tööta pidevrežiimis

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse mittepidevrežiimis töötavate komponentide või süsteemide (nt muutuva gaasijaotusfaasiga süsteemide – VVT- või EGR-klapid) seireseadmete nimetaja(te) väärtusi astmeliselt siis, kui kõnealune komponent või süsteem saab tööks vajaliku käsu (nt käsu „sees”, „avatud”, „suletud”, „blokeeritud”) sõidutsükli ajal vähemalt kaks korda, või siis, kui vastav summaarne aeg on vähemalt 10 sekundit, olenevalt sellest, kumb sündmus toimub varem.

5.3.2.5.   Eraldi nimetaja DPFi jaoks

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse DPFi nimetaja(te) väärtusi astmeliselt vähemalt ühe sõidutsükli ajal siis, kui nimetaja väärtuse viimase astmelise suurendamisega võrreldes on sõiduk kokku sõitnud vähemalt 800 sõidukilomeetrit või kui mootor on töötanud vähemalt 750 minutit.

5.3.2.6.   Eraldi nimetaja oksüdatsioonikatalüsaatori jaoks

Lisaks punkti 5.3.1 alapunktides a ja b esitatud nõuetele suurendatakse DPFi aktiivseks regenereerimiseks kasutatava oksüdatsioonikatalüsaatori seireseadmete nimetaja(te) väärtusi vähemalt ühe sõidutsükli jooksul astmeliselt siis, kui regenereerimine lülitatakse sisse vähemalt 10 sekundiks.

5.3.2.7.   Eraldi nimetaja hübriidsüsteemide jaoks (reserveeritud)

5.4.   Nõuded üldnimetaja väärtuse astmelise suurendamise kohta

Üldnimetaja väärtust suurendatakse astmeliselt 10 sekundi jooksul üksnes juhul, kui ühe sõidutsükli ajal on täidetud kõik järgmised kriteeriumid.

| a) | Sõidutsükli alustamisest möödunud summaarne aeg on vähemalt 600 sekundit, seejuures






  i) | kõrgus merepinnast on alla 2 500 meetri ja |
| --- | --- | --- |

a)

Sõidutsükli alustamisest möödunud summaarne aeg on vähemalt 600 sekundit, seejuures

i)

kõrgus merepinnast on alla 2 500 meetri ja

| ii) | välisõhu temperatuur on vähemalt 266 K (–7 °C) ja |
| --- | --- |

ii)

välisõhu temperatuur on vähemalt 266 K (–7 °C) ja

| iii) | välisõhu temperatuur ei ole üle 308 K (35 °C). |
| --- | --- |

iii)

välisõhu temperatuur ei ole üle 308 K (35 °C).

| b) | Mootori summaarne tööaeg pöörete arvuga vähemalt 1 150 pööret minutis on vähemalt 300 sekundit, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused; alternatiivina võib tootja lubada 1 150 pöördele minutis vastava kriteeriumi asemel mootori töötamist vähemalt 15 % arvestuslikul koormusel või liikumiskiirusel vähemalt 40 km/h. |
| --- | --- |

b)

Mootori summaarne tööaeg pöörete arvuga vähemalt 1 150 pööret minutis on vähemalt 300 sekundit, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused; alternatiivina võib tootja lubada 1 150 pöördele minutis vastava kriteeriumi asemel mootori töötamist vähemalt 15 % arvestuslikul koormusel või liikumiskiirusel vähemalt 40 km/h.

| c) | Mootor töötab pideval tühikäigurežiimil (st juht ei vajuta gaasipedaalile ja sõiduki liikumiskiirus on alla 1,6 km/h või on mootori pöörete arvu erinevus tavalisele soojendusfaasile vastavast tühikäigurežiimist alla 200 pöörde minutis) vähemalt 30 sekundi jooksul, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused. |
| --- | --- |

c)

Mootor töötab pideval tühikäigurežiimil (st juht ei vajuta gaasipedaalile ja sõiduki liikumiskiirus on alla 1,6 km/h või on mootori pöörete arvu erinevus tavalisele soojendusfaasile vastavast tühikäigurežiimist alla 200 pöörde minutis) vähemalt 30 sekundi jooksul, samal ajal on täidetud alapunktis a esitatud tingimused.

5.5.   Süütetsükliloenduri näidu astmelisele suurendamisele esitatavad nõuded

Süütetsükliloenduri näitu võib astmeliselt suurendada üksnes üks kord mootori iga käivitamise ajal.

5.6.   Lugejate, nimetajate ja üldnimetaja astmelise suurendamise blokeerimine

5.6.1.   10 sekundi jooksul sellise rikke tuvastamisest (st kui võimalik või kinnitatud ja aktiivne DTC on salvestatud), mis blokeerib seireseadme, blokeerib OBD-süsteem vastava lugeja ja nimetaja astmelise suurendamise kõigi blokeeritud seireseadmete korral.

Kui riket enam ei tuvastata (st võimalik DTC kustub ise või skanneri käsu tulemusena), tuleb kõikide vastavate lugejate ja nimetajate astmelist suurendamist jätkata 10 sekundi jooksul.

5.6.2.   10 sekundi jooksul alates jõuvõtuseadme (PTO) käivitamisest, mis blokeerib lisa 9B punkti 5.2.5 kohaselt lubatud seireseadme, blokeerib OBD-süsteem kõigi blokeeritud seireseadmete vastavate lugejate ja nimetajate väärtuste edasise astmelise suurendamise.

Kui jõuvõtutoiming lõpeb, tuleb kõikide vastavate lugejate ja nimetajate väärtuste astmelist suurendamist jätkata 10 sekundi jooksul.

5.6.3.   Rikke (st võimalik või kinnitatud ja aktiivne DTC on salvestatud) korral, mis ei võimalda kindlaks määrata, kas punktis 5.3 nimetatud seireseadme m nimetajam kohta käiv kriteerium on täidetud, (19) blokeerib OBD-süsteem lugejam ja nimetajam edasise astmelise suurendamise 10 sekundi jooksul.

Lugejam ja nimetajam astmelist suurendamist tuleb jätkata 10 sekundi jooksul alates rikke lõppemisest (st ootekood kustub ise või skanneri käsu tulemusena).

5.6.4.   Rikke (st võimalik või kinnitatud ja aktiivne DTC on salvestatud) korral, mis ei võimalda määrata, kas punktis 5.4 nimetatud üldnimetajat käsitlev kriteerium on täidetud, (20) blokeerib OBD-süsteem üldnimetaja edasise astmelise suurendamise 10 sekundi jooksul.

Üldnimetaja väärtuse astmelist suurendamist tuleb jätkata 10 sekundi jooksul alates rikke lõppemisest (st ootekood kustub ise või skanneri käsu tulemusena).

Ühelgi muul juhul ei tohi üldnimetaja astmelist suurendamist blokeerida.

6.   NÕUDED TALITLUSANDMETE JÄLGIMISEKS JA REGISTREERIMISEKS

OBD-süsteem jälgib kõikide käesoleva lisa 1. liites loetletud eraldi lugejate ja nimetajate väärtusi kõikide konkreetsete seireseadmete puhul, mis on loetletud lisa 9B 3. liites ja mis kuuluvad sellesse rühma.

Vastava lugeja ja nimetaja väärtused tuleb edastada üksnes selle konkreetse seireseadme puhul, mille puhul on arvude suhe väikseim.

Kui kahel või enamal konkreetsel seireseadmel on sama koefitsient, edastatakse seireseadmete konkreetse rühma jaoks selle konkreetse monitori vastava lugeja ja nimetaja väärtused, mille nimetaja on suurim.

Selleks et kõrvalmõjudeta määrata kindlaks rühma väikseimat koefitsienti, võetakse arvesse üksnes neid seireseadmeid, mida on selles rühmas nimetatud (nt NOx andurit võetakse arvesse seireseadmete rühmas „heitgaasiandurid” ja ei võeta arvesse seireseadmete rühmas „SCR”, kui seda kasutatakse ühes lisa 9B 3. liite punktis 3 „SCR” nimetatud seireseadmes).

Samuti peab OBD-süsteem jälgima ja edastama üldnimetaja ja süütetsükliloenduri vastavaid väärtusi.

Märkus. Punkti 4.4.1 kohaselt ei ole tootjad kohustatud rakendama OBD-süsteemis tarkvaralisi algoritme selleks, et eraldi jälgida ja edastada pidevalt töötavate seireseadmete vastavate lugejate ja nimetajate väärtusi.

7.   TALITLUSANDMETE SALVESTAMISE JA ANDMESIDEGA SEOTUD NÕUDED

Talitlusandmete andmeside on uus kasutusjuht ja see ei sisaldu kolmes olemasolevas kasutusjuhus, mida kasutatakse võimalike rikete korral.

7.1.   Teave talitlusandmete kohta

OBD-süsteemi abil registreeritud teave talitlusandmete kohta on nõude esitamise korral kättesaadav välisarvutist punkti 7.2 kohaselt.

See teave esitatakse tüübikinnitusasutusele koos talitlusandmetega.

OBD-süsteem esitab kogu teabe (vastavalt 6. liites nimetatud kohaldatavale standardile) välistele IUPR-seadmetele andmete lisamiseks ning ülevaatuse teostajale järgmise teabe andmiseks:

| a) | VIN (sõiduki tehasetähis); |
| --- | --- |

a)

VIN (sõiduki tehasetähis);

| b) | süsteemis seireseadmete abil kõigi rühmade punkti 6 kohaselt registreeritud lugeja ja nimetaja väärtused; |
| --- | --- |

b)

süsteemis seireseadmete abil kõigi rühmade punkti 6 kohaselt registreeritud lugeja ja nimetaja väärtused;

| c) | üldnimetaja väärtus; |
| --- | --- |

c)

üldnimetaja väärtus;

| d) | süütetsükliloenduri näidu väärtus; |
| --- | --- |

d)

süütetsükliloenduri näidu väärtus;

| e) | mootori summaarne töötundide arv. |
| --- | --- |

e)

mootori summaarne töötundide arv.

See teave peab olema kättesaadav ainult kirjutuskaitstud kujul (st ilma kustutamisvõimaluseta).

7.2.   Juurdepääs talitlusandmetele

Juurdepääs talitlusandmetele on tagatud ainult vastavalt lisa 9B 6. liites nimetatud standardile ja järgmistele alapunktidele. (21)

Juurdepääs talitlusandmetele ei tohi sõltuda juurdepääsukoodist või muust seadmest või meetodist, mida saab üksnes tootjalt või tema tarnijatelt. Talitlusandmete tõlgendamiseks ei tohi vaja olla spetsiaalset dekodeerimisteavet, välja arvatud juhul, kui selline teave on avalikult kättesaadav.

Juurdepääsumeetod (st juurdepääsupunkt/-sõlm) talitlusandmetele peab olema sama, mida kasutatakse OBD alase koguteabe saamiseks. Kõnealune meetod peab võimaldama juurdepääsu kõikidele käesolevas lisas nõutud talitlusandmetele.

7.3.   Talitlusandmete lähtestamine

7.3.1.   Nullimine

Kõik arvväärtused nullitakse üksnes juhul, kui toimub staatilise säil-muutmälu (NVRAM) lähtestamine (näiteks ümberprogrammeerimisel). Arvväärtusi ei tohi nullida mingil muul juhul, kaasa arvatud siis, kui saadakse skaneerimisvahendi käsk veakoodide kustutamiseks.

7.3.2.   Lähtestamine mälu ületäitumise korral

Kui konkreetse seireseadme korral saavutab lugeja või nimetaja väärtuse 65 535 ± 2, siis jagatakse mõlemad arvud enne astmelist suurendamist kahega, et vältida ületäitumisega seonduvaid probleeme.

Kui süütetsükliloenduri näit saavutab maksimaalväärtuse 65 535 ± 2, võib järgmises süütetsüklis süütetsükliloenduri näidu asendada ja võtta astmelise suurendamise väärtuseks null, et vältida ületäitumisega seonduvaid probleeme.

Kui üldnimetaja saavutab maksimaalväärtuse 65 535 ± 2, siis võib järgmises sõidutsüklis üldnimetaja väärtuse asendada ja võtta astmelise suurendamise väärtuseks null, mis vastab üldnimetaja määratlusele, et vältida ületäitumisega seonduvaid probleeme.

1. LIIDE

SEIRESEADMETE RÜHMAD

Käesolevas lisas käsitletakse seireseadmete järgmisi rühmi.

| A. | Oksüdatsioonikatalüsaatorid
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 5. |
| --- | --- |

A.

Oksüdatsioonikatalüsaatorid

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 5.

| B. | Selektiivse katalüütilise redutseerimise süsteemid (SCR)
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 3. |
| --- | --- |

B.

Selektiivse katalüütilise redutseerimise süsteemid (SCR)

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 3.

| C. | Heitgaasi- ja hapnikuandurid
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 13. |
| --- | --- |

C.

Heitgaasi- ja hapnikuandurid

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 13.

| D. | EGR-süsteemid ja VVT
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktides 6 ja 9. |
| --- | --- |

D.

EGR-süsteemid ja VVT

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktides 6 ja 9.

| E. | DPF-süsteemid
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9C 3. liite punktis 2. |
| --- | --- |

E.

DPF-süsteemid

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9C 3. liite punktis 2.

| F. | Ülelaadimisrõhu juhtimissüsteem
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 8. |
| --- | --- |

F.

Ülelaadimisrõhu juhtimissüsteem

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 8.

| G. | NOx adsorber
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 4. |
| --- | --- |

G.

NOx adsorber

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 4.

| H. | Kolmeastmeline katalüsaator
  Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 15. |
| --- | --- |

H.

Kolmeastmeline katalüsaator

Selle rühma konkreetsed seireseadmed on loetletud lisa 9B 3. liite punktis 15.

| I. | Aurustusega süsteemid (reserveeritud) |
| --- | --- |

I.

Aurustusega süsteemid (reserveeritud)

| J. | Sekundaarõhu süsteem (reserveeritud) |
| --- | --- |

J.

Sekundaarõhu süsteem (reserveeritud)

Konkreetne seireseade kuulub üksnes ühte nimetatud rühma.

Lisatakse uus 10. lisa järgmises sõnastuses:

„10. LISA

TEHNILISED NÕUDED TSÜKLI MITTETÖÖTAVA OSA HEITKOGUSTE (OCE) KOHTA

1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas lisas sätestatakse toimivusnõuded tsükli mittetöötava osa heitkoguste kohta ja katkestusstrateegiate kasutamise keeld raskeveokite mootorite ja sõidukite korral, et tagada tõhus kontroll mootori eri töörežiimidest tuleneva heite üle ümbritseva keskkonna tingimustes sõiduki tavakasutuse ajal.

2.   Reserveeritud (22)

3.   MÕISTED

3.1.   „Täiendava heitekontrolli strateegia” (edaspidi „AES”) – heitekontrolli strateegia, mis aktiveerub ning asendab või muudab põhilist heitekontrollistrateegiat teataval konkreetsel eesmärgil või teatavatel konkreetsetel eesmärkidel, reageerides teatavatele ümbritseva keskkonna ja/või töötingimustele, ning mis on kasutusel üksnes nimetatud tingimuste korral;

3.2.   „põhiline heitekontrollistrateegia” (edaspidi „BES”) – heitekontrollistrateegia, mis on aktiivne mootori käituskiiruse ja -koormuse vahemikus, kui AES ei ole aktiveeritud;

3.3.   „katkestusstrateegia” – heitekontrollistrateegia, mis ei vasta käesolevas lisas määratletud põhilise ja/või täiendava heitekontrolli strateegia nõuetele;

3.4.   „konstruktsioonielement” –

| a) | mootorisüsteem; |
| --- | --- |

a)

mootorisüsteem;

| b) | iga kontrollisüsteem, kaasa arvatud arvuti tarkvara, elektroonilised juhtimissüsteemid ja arvuti loogika; |
| --- | --- |

b)

iga kontrollisüsteem, kaasa arvatud arvuti tarkvara, elektroonilised juhtimissüsteemid ja arvuti loogika;

| c) | mis tahes kontrollisüsteemi kalibreerimine või |
| --- | --- |

c)

mis tahes kontrollisüsteemi kalibreerimine või

| d) | süsteemide vastastikuse toime tulemused; |
| --- | --- |

d)

süsteemide vastastikuse toime tulemused;

3.5.   „heitekontrollistrateegia” – konstruktsioonielement või konstruktsioonielementide kogum, mis on sõiduki või mootori üldkonstruktsiooni lisatud selleks, et kontrollida heitkoguseid;

3.6.   „heitekontrollisüsteem” – konstruktsioonielemendid ja heitestrateegiad, mis on välja töötatud või kalibreeritud heitkoguste kontrollimiseks;

3.7.   „mootoritüüpkond” – tootja koostatud mootorite rühm vastavalt GTRis nr 4 esitatud määratlusele (23);

3.8.   „mootori käivitamine” – protsess alates mootori väntvõlli pöörlemahakkamisest kuni ajani, mil mootori pöörlemiskiirus on minutis 150 pöörde võrra väiksem tavalisest pöörlemiskiirusest soojenemise ajal tühikäigul (mis on määratletud automaatkäigukastiga sõidukite korral juhiku asendiga);

3.9.   „mootorisüsteem” – mootor, heitekontrollisüsteem ja sideliides (riistvara ja sõnumid) mootorisüsteemi elektroonilis(t)e juhtimisseadis(t)e (ECU) ja kõikide muude jõuseadmete või sõiduki juhtseadme(te) vahel;

3.10.   „mootori soojenemine” – mootori töö piisava aja jooksul selleks, et jahutusvedeliku temperatuur oleks vähemalt 70 °C;

3.11.   „perioodiline regenereerimine” – heitekontrolliseadme perioodiline regenereerimisprotsess, mis toimub vähem kui 100 tunni jooksul mootori tavapärasest tööajast;

3.12.   „nominaalkiirus” – suurim pöörlemissageduse regulaatori poolt lubatud täiskoormusel töötava mootori kiirus vastavalt tootja müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmetele või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt tootja poolt müügi- ja hooldusdokumentides esitatud andmetele;

3.13.   „eeskirjakohased heitkogused” – gaasilised saasteained, mis on määratletud kui süsinikmonooksiid, süsivesinikud ja/või metaanist erinevad süsivesinikud (eeldades, et diislikütuse korral on suhe CH1,85, veeldatud naftagaaside korral CH2,525 ja maagaasi korral CH2,93, ning eeldades, et etanooli kasutavate diiselmootorite korral on molekuli valem CH3O0,5), metaan (eeldades maagaasi korral suhet CH4) ja lämmastiku oksiidid (avaldatakse lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalentides) ja tahked osakesed (PM), mis on määratletud kui mis tahes aine, mis koguneb spetsiaalsele filtrile pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud õhuga temperatuurivahemikus 315–325 K (42–52 °C) ja mida määratakse filtrist vahetult ülesvoolu paiknevas punktis; nendeks aineteks on eelkõige süsinik, kondenseerunud süsivesinikud ja sulfaadid ning nendega seotud vesi.

4.   ÜLDNÕUDED

Kõik mootorisüsteemid ja konstruktsioonielemendid, mis võivad mõjutada eeskirjakohaste saasteainete heitkoguseid, tuleb konstrueerida, monteerida ja paigaldada nii, et mootor ja sõiduk vastab käesoleva lisa sätetele.

4.1.   Katkestusstrateegiate keelamine

Mootorisüsteeme ja sõidukeid ei tohi varustada katkestusstrateegiaga.

4.2.   Ülemaailmselt ühtlustatud nõue heitkoguste piirnormide mitteületamise kohta

Käesoleva lisa kohaselt on nõutav, et mootorisüsteemid ja sõidukid vastavad WNTE heitkoguste piirnormidele, mida on kirjeldatud punktis 5.2. Punktile 7.4 vastavates laborikatsetes ei tohi üheski katses ületada punktis 5.2 kindlaks määratud heitkoguste piirnorme.

5.   TOIMIVUSNÕUDED

5.1.   Heitekontrollistrateegiad

Heitekontrollistrateegiad kavandatakse nii, et normaaltingimustes kasutatav mootorisüsteem vastaks käesoleva lisa sätetele. Normaaltingimustes kasutus ei piirdu punktis 6 kindlaksmääratud kasutustingimustega.

5.1.1.   Põhilistele heitekontrollistrateegiatele (BES) esitatavad nõuded

BES ei tohi eristada töötamist standardiseeritud tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatse ajal töötamisest muudes olukordades ning peab tagama heitkoguste kontrolli väiksemas ulatuses nende tingimuste puhul, mis ei ole kohaldatava tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatse jaoks määrava tähtsusega.

5.1.2.   Täiendavatele heitekontrollistrateegiatele (AES) esitatavad nõuded

AES ei tohi vähendada heitekontrolli efektiivsust BESiga võrreldes tingimustes, mida on mõistlik eeldada sõiduki tavapärase töötamise ja kasutamise ajal, välja arvatud juhul, kui AES vastab ühele järgmistest erijuhtudest:

| a) | selle töö on põhimõtteliselt hõlmatud kohaldatava tüübikinnitus- või sertifitseerimiskatsega, sealhulgas punktis 7 esitatud WNTE sätetega; |
| --- | --- |

a)

selle töö on põhimõtteliselt hõlmatud kohaldatava tüübikinnitus- või sertifitseerimiskatsega, sealhulgas punktis 7 esitatud WNTE sätetega;

| b) | see aktiveeritakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustuste või avarii eest; |
| --- | --- |

b)

see aktiveeritakse mootori ja/või sõiduki kaitseks kahjustuste või avarii eest;

| c) | see on aktiveeritud üksnes mootori käivitamise või soojenemise ajal vastavalt käesolevale lisale; |
| --- | --- |

c)

see on aktiveeritud üksnes mootori käivitamise või soojenemise ajal vastavalt käesolevale lisale;

| d) | selle tööd kasutatakse selleks, et teha järeleandmisi ühe eeskirjakohase saasteaine kontrolli osas, et säilitada kontroll muude eeskirjakohaste saasteainete üle konkreetsetes ümbritseva keskkonna või töötingimustes, mis ei ole kohaldatava tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatsete jaoks määrava tähtsusega. Sellise AESi kogutoime peab kompenseerima ümbritseva keskkonna erakordsete tingimuste mõju viisil, mis tagab piisava kontrolli kõigi eeskirjakohaste heitkoguste üle. |
| --- | --- |

d)

selle tööd kasutatakse selleks, et teha järeleandmisi ühe eeskirjakohase saasteaine kontrolli osas, et säilitada kontroll muude eeskirjakohaste saasteainete üle konkreetsetes ümbritseva keskkonna või töötingimustes, mis ei ole kohaldatava tüübikatsetuse või sertifitseerimiskatsete jaoks määrava tähtsusega. Sellise AESi kogutoime peab kompenseerima ümbritseva keskkonna erakordsete tingimuste mõju viisil, mis tagab piisava kontrolli kõigi eeskirjakohaste heitkoguste üle.

5.2.   Ülemaailmselt ühtlustatud mitteületatavad (World-harminized Not-To-Exceed – WNTE) piirnormid gaasiliste ja tahkete saasteainete kohta heitgaasides

5.2.1.   Heitgaaside kogused ei tohi ületada kohaldatavaid WNTE piirnorme, mis on esitatud punktis 5.2.2, kui mootor töötab punktides 6 ja 7 ettenähtud tingimustes ja korras.

5.2.2.   Kohaldatavad WNTE heitkoguste piirnormid on määratletud järgmiselt:

WNTE heitkoguse piirnorm = WHTC heitkoguse piirnorm + WNTE liige

kus:

| „WHTC heitkoguse piirnorm” | – heitkoguse piirnorm, mille kohaselt on mootor sertifitseeritud vastavalt WHDC GTRile; |
| --- | --- |
| „WNTE liige” | – määratletud punkti 5.2.3 valemitega 1–4. |

„WHTC heitkoguse piirnorm”

– heitkoguse piirnorm, mille kohaselt on mootor sertifitseeritud vastavalt WHDC GTRile;

„WNTE liige”

– määratletud punkti 5.2.3 valemitega 1–4.

5.2.3.   Kohaldatavad WNTE liikmed määratakse järgmiste valemite abil, milles EL-id on väljendatud ühikutes g/kWh:

| NOx korral: | WNTE liige = 0,25 × EL + 0,1 | (1) |
| --- | --- | --- |
| HC korral: | WNTE liige = 0,15 × EL + 0,07 | (2) |
| CO korral: | WNTE liige = 0,20 × EL + 0,2 | (3) |
| PM korral: | WNTE liige = 0,25 × EL + 0,003 | (4) |

NOx korral:

WNTE liige = 0,25 × EL + 0,1

(1)

HC korral:

WNTE liige = 0,15 × EL + 0,07

(2)

CO korral:

WNTE liige = 0,20 × EL + 0,2

(3)

PM korral:

WNTE liige = 0,25 × EL + 0,003

(4)

Kui kohaldatavad heitkoguse piirnormid on avaldatud muudes ühikutes kui g/kWh, siis teisendatakse valemites liidetavad konstandid ühikutest g/kWh sobivatesse ühikutesse.

WNTE liige ümardatakse kümnendkohtade arvuni, mis on ette nähtud kohaldatava heitkoguse piirnormi jaoks standardis ASTM E 29–06 esitatud ümardamismeetodi kohaselt.

6.   KOHALDATAVAD KESKKONNA- JA TÖÖTINGIMUSED

WNTE heitkoguste piirnorme kohaldatakse

| a) | kõikide atmosfäärirõhkude korral, mis on võrdsed 82,5 kPa või ületavad seda; |
| --- | --- |

a)

kõikide atmosfäärirõhkude korral, mis on võrdsed 82,5 kPa või ületavad seda;

| b) | kõikide temperatuuride korral, mis on konkreetse õhurõhu korral võrdsed valemiga 5 määratuga või ületavad seda:
  T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)
  kus:






  T | ümbritseva õhu temperatuur, K |
| --- | --- | --- |
| pb | atmosfäärirõhk, kPa |

b)

kõikide temperatuuride korral, mis on konkreetse õhurõhu korral võrdsed valemiga 5 määratuga või ületavad seda:

T = –0,4514 × (101,3 – pb) + 311 (5)

kus:

T

ümbritseva õhu temperatuur, K

pb

atmosfäärirõhk, kPa

| c) | kui mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

c)

kui mootori jahutusvedeliku temperatuur on üle 343 K (70 °C).

Kohaldatavad tingimused atmosfäärirõhu ja temperatuuri jaoks on kujutatud joonisel 1.

WNTE vahemikud atmosfäärirõhu ja temperatuuri jaoks

Image

7.   ÜLEMAAILMSELT ÜHTLUSTATUD MITTEÜLETAMISE METOODIKA (WNTE-METOODIKA)

7.1.   WNTE kontrolli piirkond

WNTE kontrolli piirkond koosneb mootori pöörlemiskiiruse ja koormuse mõõtepunktidest, mis on määratletud punktidega 7.1.1–7.1.6. Joonisel 2 on kujutatud WNTE kontrolli piirkond.

7.1.1.   Mootori pöörlemiskiiruste vahemik

WNTE kontrolli piirkond peab hõlmama kõiki pöörlemiskiirusi vahemikus, mis jääb WHTC katsetsükli ajal kiiruste kumulatiivse jaotuse 30. protsentiili, sealhulgas tühikäigu (n30) ja sellise suurima pöörlemiskiiruse vahele, mille korral saadakse 70 % maksimaalsest võimsusest (nhi). Joonisel 3 on kujutatud konkreetse mootori korral WNTE pöörlemissageduse kumulatiivne jaotus.

7.1.2.   Mootori pöördemomendi vahemik

WNTE kontrolli piirkond peab hõlmama kõiki mootori koormusele vastavaid mõõdetud punkte, mille korral on pöördemoment võrdne 30 % mootori maksimaalsest pöördemomendist või sellest suurem.

7.1.3.   Mootori võimsuse vahemik

Olenemata punktide 7.1.1 ja 7.1.2 sätetest tuleb need pöörlemiskiiruse ja pöördemomendi mõõtepunktid, mis vastavad väiksemale võimsusele kui 30 % mootori maksimaalsest võimsusest, jätta kõikide heitkoguste korral välja WNTE kontrolli piirkonnast.

7.1.4.   Mootori tüüpkonna kontseptsiooni rakendamine

Põhimõtteliselt on ainulaadse pöördemomendi ja võimsuse vahelise sõltuvusega tüüpkonna piires kõikidel mootoritel oma WNTE kontrolli piirkond. Kasutuskatse ajal rakendatakse vastava mootori WNTE kontrolli piirkonda. Tüübikinnituskatse (sertifitseerimise) jaoks WHDC GTRi mootori tüüpkonna kontseptsiooni raames võib tootja valikuliselt rakendada mootori tüüpkonna jaoks üht WNTE kontrolli piirkonda järgmiste tingimuste korral:

| a) | kasutada võib üht WNTE kontrolli piirkonda jäävat mootori pöörlemiskiirust juhul, kui mootori mõõdetud pöörlemiskiirused n30 ja nhi ei erine tootja poolt deklareeritud pöörlemiskiirustest rohkem kui ±3 %. Kui mõni pöörlemiskiirus ületab hälbe, siis kasutatakse WNTE kontrolli piirkonna määramiseks mootori mõõdetud pöörlemiskiirusi; |
| --- | --- |

a)

kasutada võib üht WNTE kontrolli piirkonda jäävat mootori pöörlemiskiirust juhul, kui mootori mõõdetud pöörlemiskiirused n30 ja nhi ei erine tootja poolt deklareeritud pöörlemiskiirustest rohkem kui ±3 %. Kui mõni pöörlemiskiirus ületab hälbe, siis kasutatakse WNTE kontrolli piirkonna määramiseks mootori mõõdetud pöörlemiskiirusi;

| b) | WNTE kontrolli piirkonnas võib kasutada ühe mootori pöördemomendi/võimsuse vahemikku juhul, kui see hõlmab täielikult tüüpkonna kohta käivat vahemikku alates suurimast nimiväärtusest kuni väikseima nimiväärtuseni. Alternatiivina on lubatud mootori nimiväärtusi rühmitada erinevatesse WNTE kontrolli piirkondadesse. |
| --- | --- |

b)

WNTE kontrolli piirkonnas võib kasutada ühe mootori pöördemomendi/võimsuse vahemikku juhul, kui see hõlmab täielikult tüüpkonna kohta käivat vahemikku alates suurimast nimiväärtusest kuni väikseima nimiväärtuseni. Alternatiivina on lubatud mootori nimiväärtusi rühmitada erinevatesse WNTE kontrolli piirkondadesse.

Image

Image

7.1.5.   Nõustumine teatavate WNTE tööpunktide väljajätmisega

Tootja võib nõuda, et tüübikinnitusasutus jätab sertifitseerimise/tüübikinnituse ajal tööpunktid välja punktides 7.1.1–7.1.4 määratletud WNTE kontrolli piirkonnast. Tüübikinnitusasutus võib sellist väljajätmist lubada tingimusel, et tootja tõendab, et mootor ei ole kunagi suuteline töötama selliste punktide kohaselt mis tahes sõiduki puhul.

7.2.   WNTE sündmuse minimaalne kestus ja andmete kogumissagedus

7.2.1.   Selleks et määrata kindlaks vastavus punktis 5.2 määratletud WNTE heitkoguste piirväärtustele, peab mootor töötama punktis 7.2 määratletud WNTE kontrolli piirkonnas ja heitkoguseid tuleb mõõta ja integreerida vähemalt 30 sekundi jooksul. WNTE sündmus on määratletud ajavahemikus integreeritud heitkoguste ühe komplektina. Näiteks kui mootor töötab WNTE kontrolli piirkonnas ja sellele vastavates ümbritseva keskkonna tingimustes järjest 65 sekundi jooksul, siis on see üks WNTE sündmus ja heitkoguste keskmised väärtused arvutatakse kogu 65sekundilise perioodi kohta. Laborikatse korral kasutatakse integreerimisel ajavahemikuna 7,5 sekundit.

7.2.2.   Regenereerimissündmusi hõlmavate heitkoguste kontrolliga mootorite korral, kui regenereerimissündmus toimub WNTE katse ajal, peab keskmise väärtuse arvutamiseks kasutatav ajavahemiku pikkus vastama vähemalt sündmustevahelise aja ja kogumisperioodis toimunud täielike regenereerimistsüklite arvu korrutisele. Seda nõuet rakendatakse üksnes selliste mootorite korral, mis annavad elektroonilise signaali regenereerimistsükli alguse kohta.

7.2.3.   WNTE sündmus on andmete jada, mis kogutakse sagedusega vähemalt 1 Hz mootori töötamisel WNTE kontrolli piirkonnas minimaalselt sündmuse kestusele vastava või pikema aja jooksul. Arvutatakse mõõdetud heitkoguste keskmine igale WNTE sündmusele vastava aja kohta.

7.3.   WNTE katsetused kasutusajal

Kui käesoleva lisa sätteid rakendatakse alusena kasutusaegsel katsetamisel, siis peab mootor töötama tegelikule kasutusele vastavates tingimustes. Neid kõikidest andmetest pärinevaid katsetuste tulemusi, mis vastavad punktide 6, 7.1 ja 7.2 sätetele, kasutatakse vastavuse määramiseks punktis 5.2 määratletud WNTE heitkoguste piirnormidele. On mõistetav, et mõne WNTE sündmuse korral ei pruugi heitkogused vastata WNTE heitkoguste piirnormidele. Seega tuleb määratleda statistilised meetodid ja neid rakendada vastavuse määramiseks kooskõlas punktidega 7.2 ja 7.3.

7.4.   WNTE laboratoorsed katsed

Kui käesoleva lisa sätteid kasutatakse alusena laboratoorsetel katsetel, siis rakendatakse järgmisi sätteid.

7.4.1.   Eeskirjakohaste saasteainete eriheitkogused määratakse WNTE kontrolli piirkonna ümber paiknevate juhusliku jaotusega katsepunktide alusel. Kõik katsepunktid peavad jääma kontrolli piirkonnale rakendatud võrgustiku 3 juhuslikult valitud lahtrisse. Võrgustik koosneb 9 lahtrist nende mootorite korral, mille nominaalkiirus on alla 3 000 pöörde minutis, ja 12 lahtrist mootorite korral, mille nominaalkiirus on 3 000 pööret minutis või suurem. Võrgustik on määratletud järgmiselt:

| a) | võrgustiku välispiirid vastavad WNTE kontrolli piirkonnale; |
| --- | --- |

a)

võrgustiku välispiirid vastavad WNTE kontrolli piirkonnale;

| b) | 2 vertikaaljoont paiknevad 9 lahtriga võre korral võrdsel kaugusel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi või 12 lahtriga võre korral paiknevad kolm vertikaaljoont võrdsel kaugusel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi ja |
| --- | --- |

b)

2 vertikaaljoont paiknevad 9 lahtriga võre korral võrdsel kaugusel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi või 12 lahtriga võre korral paiknevad kolm vertikaaljoont võrdsel kaugusel mootori pöörlemiskiiruste vahemikus n30 kuni nhi ja

| c) | iga vertikaaljoone korral paikneb 2 joont võrdsel kaugusel mootori pöördemomendist (1/3) WNTE kontrolli piirkonnas. |
| --- | --- |

c)

iga vertikaaljoone korral paikneb 2 joont võrdsel kaugusel mootori pöördemomendist (1/3) WNTE kontrolli piirkonnas.

Konkreetsete mootorite korral kasutatavate võrgustike näited on kujutatud joonistel 5 ja 6.

7.4.2.   Võrgustiku igas valitud 3 lahtris peab olema 5 juhuslikult valitud katsepunkti, seega tuleb WNTE kontrolli piirkonnas katsed läbi viia 15 juhuslikult valitud punktis. Kõikides lahtrites tuleb katsed läbi viia järjestikuliselt, seega tuleb katsed võrgustiku ühele lahtrile vastavas 5 punktis läbi viia enne üleminekut järgmisesse lahtrisse. Katsepunktid on ühendatud ühte künnisega statsionaarsesse tsüklisse.

7.4.3.   Järjekord, milles toimub katsetamine võrgustiku igas lahtris ja punktide järjekord lahtris valitakse juhuslikult. Võrgustiku 3 lahtrit, milles toimub katsetamine, võrgustiku lahtrite katsetamisjärjekord ja punktide järjekord võrgustiku lahtris valitakse tüübikinnitus- või sertifitseerimisasutuse poolt juhusliku paigutamise tunnustatud statistiliste meetodite alusel.

7.4.4.   Eeskirjakohaste gaasiliste saasteainete keskmised eriheitkogused ei tohi ületada punktis 5.2 määratletud WNTE piirkoguseid juhul, kui mõõtmine toimub kõikides tsüklites võrgustiku 5 katsepunkti sisaldavas lahtris.

7.4.5.   Eeskirjakohaste tahkete osakeste keskmine eriheitkogus ei tohi ületada punktis 5.2 määratletud WNTE piirväärtusi juhul, kui mõõtmine toimub tsükli kõigis 15 punktis.

7.5.   Laboratoorse katse käik

7.5.1.   Pärast WHSC tsükli lõppu tuleb mootorit konditsioneerida kolme minuti jooksul WHSC 9. režiimis. Katse peab jätkuma kohe pärast eelkonditsioneerimisfaasi lõppu.

7.5.2.   Mootor peab igas juhuslikult valitud katsepunktis töötama 2 minutit. See aeg hõlmab eelmisest statsionaarsele olekule vastavast punktist pärinevat künnist. Katsepunktide vaheline üleminek peab olema lineaarne nii mootori pöörlemiskiiruse kui ka koormuse suhtes ja kestma 20 ± 1 sekundit.

7.5.3.   Katse summaarne kestus algusest kuni lõpuni peab olema 30 minutit. Võrgustiku igas lahtris juhuslikult valitud 5 punktile vastav katse peab kestma 10 minutit, mõõdetuna 1. punktile vastava künnise algusest kuni 5. punktis toimuva statsionaarsele olekule vastava mõõtmiseni. Joonisel 5 on kujutatud katse käik.

7.5.4.   WNTE laboratoorne katse peab vastama WGHDC GTRi punktis 7.7.2 esitatud statistilisele valideerimisele.

7.5.5.   Heitkoguste määramine peab toimuma kooskõlas WHDC GTRi punktiga 7.8.

7.5.6.   Katsetulemuste arvutamine peab toimuma kooskõlas WHDC GTRi punktiga 8.

Image

Image

Image

7.6.   Ümardamine

Kõik lõplikud katsetulemused ümardatakse ühes etapis kohaldatava WHDC heitestandardis ette nähtud komakohtade arvuni ning lisatakse veel oluline komakoht vastavalt standardile ASTM E 29-06. Pidurdamisest tingitud heite vahepealsete väärtuste ümardamine ei ole lubatud.

8.   PUUDUJÄÄK ÜLEMAAILMSELT ÜHTLUSTATUD MITTEÜLETAMISE METOODIKA KORRAL

Puudujäägi kontseptsioon võimaldab mootori või sõiduki eeskirjakohast sertifitseerimist juhul, kui kohaldamisalale vastavad konkreetsed nõuded ei ole täielikult täidetud. WNTE puudujääki käsitlev säte võimaldab tootjal rakendada WNTE heitkoguste vähem rangeid nõudeid piiratud tingimustes, näiteks keskkonna äärmuslike temperatuuride ja/või raskete töötingimuste korral, kus sõidukite summaarne läbisõit ei ole märkimisväärne.

9.   ERANDID ÜLEMAAILMSELT ÜHTLUSTATUD MITTEÜLETAMISE METOODIKAS

WNTE erandite kontseptsioon kujutab endast selliste tehniliste tingimuste kogumit, mille korral ei kohaldata käesolevas lisas sätestatud WNTE heitkoguste piirnorme. WNTE erandeid kohaldatakse kõikide mootorite ja sõidukite tootjate suhtes.

Otsuse WNTE erandi kohta võib langetada eelkõige siis, kui heitkoguste suhtes kehtestatakse rangemad piirnormid. Näiteks võib WNTE erand osutuda vajalikuks juhul, kui tüübikinnitusasutus teeb kindlaks, et teatava mootori või sõiduki töö korral WNTE kontrollile vastavas piirkonnas ei ole võimalik tagada vastavust WNTE heitkoguste piirnormidele. Sellisel juhul võib tüübikinnitusasutus määrata, et mootori tootjatelt ei ole vajalik taotleda sellise töötamise korral WNTE puuduse kohaldamist ja WNTE erandi lubamine on asjakohane. Tüübikinnitusasutus võib määrata nii erandi kohaldamisala WNTE nõuete suhtes kui ka ajavahemiku, mille vältel on erand kohaldatav.

10.   TÕEND TSÜKLI MITTETÖÖTAVA OSA HEITKOGUSTE VASTAVUSE KOHTA

Sertifitseerimis- või tüübikinnitustaotluses peab tootja esitama tõendi, et mootoritüüpkond või sõiduk vastab kõnealuse OCE GTRi nõuetele. Lisaks tõestusele on vastavust WNTE piirnormidele vajalik tõendada täiendavate katsete ja sertifitseerimismenetlusega, mille on kindlaks määranud lepinguosalised.

10.1.   Näide tsükli mittetöötava osa heitkoguste vastavuse tõendi kohta

Vastavustõendi näidis:

„(Tootja nimi) tõendab, et sellesse mootoritüüpkonda kuuluvad mootorid vastavad käesoleva lisa kõikidele nõuetele. (Tootja nimi) esitab käesoleva tõendi heas usus pärast mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite heitkoguste asjakohast tehnilist hindamist kohaldatavate töö- ja keskkonnatingimuste raames.”

10.2.   Tsükli mittetöötava osa heitkoguste vastavuse tõendi alus

Tootja säilitab tootmisüksuses protokollid, mis sisaldavad kõiki katseandmeid, tehnilisi analüüse ja muud teavet, mis on aluseks OCE vastavustõendile. Tootja esitab sellise teabe nõudmise korral sertifitseerimis- või tüübikinnitusasutusele.

11.   DOKUMENDID

Tüübikinnitusasutus võib nõuda tootjalt dokumentide paketi esitamist. Selles peavad olema kirjeldatud mootorisüsteemi kõik konstruktsioonielemendid ja heitekontrollistrateegia, mille abil kontrollitakse väljundina saadavaid muutujaid kas otsese või kaudse kontrolli teel.

See teave võib hõlmata heitekontrollistrateegia täielikku kirjeldust. Lisaks võib selles sisalduda teave kõikide AESide ja BESide töö kohta, sealhulgas mis tahes AESi modifitseeritud parameetrite kirjeldus ja AESi töö piirtingimused ning viited selle kohta, millised AESid ja BESid on tõenäoliselt aktiivsed käesoleva lisa katsemenetlustele vastavates tingimustes.”

---

(1)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab WHDC GTRi numeratsioonile. Samas ei ole mõned WHDC GTRi punktid käesolevas lisas vajalikud.

1

(2)  sõltuvalt kütusest

2

(3)  tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

3

λ

(4)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

4

u

(5)  NMHC leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse CH4 jaoks antud koefitsienti ugas
  )

5

2,93

4

ugas

(6)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

6

u

(7)  sõltuvalt kütusest

7

(8)  tingimustes, kus λ = 2, kuiv õhk, 273 K, 101,3 kPa

8

(9)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C = 66–76 %; H = 22–25 %; N = 0–12 %

9

u

(10)  NMHC leitakse CH2,93 põhjal (kogu HC leidmiseks kasutatakse CH4 jaoks antud koefitsienti ugas
  )

10

2,93

4

ugas

(11)  u väärtused täpsusega 0,2 massiprotsenti järgmise koostise puhul: C3 = 70–90 %; C4 = 10–30 %

11

u

(12)  Spetsifikaadis deklareeritud väärtused on tegelikud väärtused. Nende piirväärtuste kindlaksmääramisel on kasutatud standardis ISO 4259, „Naftatooted – täppisandmete kindlaksmääramine ja rakendamine seoses katsemeetoditega” esitatud tingimusi ning alumise piirväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; alumise ja ülemise piirväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = korratavus).

12

Olenemata kõnealusest meetmest, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirväärtused. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust spetsifikatsioonide nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(13)  Kuigi oksüdatsioonikindlust kontrollitakse, on säilivusaeg tõenäoliselt piiratud. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks tarnijaga nõu pidada.

13

(14)  Oksüdatsioonikindlust saab näidata kas standardi EN ISO 12205 või EN 14112 kohaselt. Need nõuded tuleb läbi vaadata CEN/TC19 hinnangute alusel oksüdatsioonikindlust iseloomustavate parameetrite ja katsepiirangute kohta.

14

(15)  FAME kvaliteet vastavalt standardile EN 14214 (ASTM D 6751).

15

(16)  Kohaldatakse vastava katsemeetodi viimast versiooni.

16

(17)  Käesolevat punkti laiendatakse hiljem lisaks heitkoguste läviväärtuse seireseadmetele ka teistele seireseadmetele.”

17

(18)  See väärtus vastab kuueteistkümnendesitusviisis esitatud maksimaalsele väärtusele 0 x FFFF ja lahutusvõimele 0 x 1.

18

(19)  nt sõiduki kiirus / mootori pöörete arv / arvestuslik koormus, välistemperatuur, kõrgus merepinnast, tühikäigurežiim või tööaeg

19

(20)  Tootjal on lubatud kasutada täiendavat pardadiagnostika displeid, näiteks armatuurlauale paigutatud videokuva seadet, juurdepääsu tagamiseks talitlusandmetele. Sellise lisaseadme suhtes ei kohaldata käesoleva lisa nõudeid.

20

(21)  Tootjal on lubatud talitlusandmetele juurdepääsu tagamiseks kasutada täiendavat pardadiagnostika displeid, näiteks armatuurlauale paigutatud videokuva seadet. Sellise lisaseadme suhtes ei kohaldata käesoleva lisa nõudeid.

21

(22)  Käesolevas lisas kasutatud numeratsioon vastab OCE GTRi numeratsioonile. Samas ei ole mõned OCE GTRi punktid käesolevas lisas vajalikud.

22

(23)  Diiselmootorite ja maagaasi või veeldatud naftagaasi küttel töötavate ottomootorite katsemenetlused saasteainete heitkoguste kohta (kinnitatud üldises registris 15. novembril 2006). Viited GTRi nr 4 kohta käsitlevad 15. novembril 2006 kinnitatud dokumenti. WHDC GTRi hilisemad muudatused tuleb ümber hinnata, võttes arvesse nende kohaldatavust käesoleva lisaga.

23

---