# Jurnalul Oficial L 250/2010

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2010.250.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 250 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5324 septembrie 2010 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2010.250.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 250

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5324 septembrie 2010

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 837/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1418/2007 privind exportul anumitor deșeuri destinate recuperării către anumite țări care nu sunt membre ale OCDE (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul (UE) nr. 838/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 privind stabilirea orientărilor referitoare la mecanismul compensărilor între operatorii de sisteme de transport și abordarea comună de reglementare în domeniul stabilirii taxelor de transport (
  1
  ) | 5 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 839/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 12 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 840/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a restituirilor la export în sectorul cărnii de vită și mânzat | 14 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 841/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a restituirilor la export în sectorul cărnii de pasăre | 18 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 842/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95 | 20 |
| | | Regulamentul (UE) nr. 843/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a prețului minim de vânzare pentru laptele praf degresat pentru cea de a 7-a invitație separată de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 447/2010 | 22 |
| | | DECIZII |
| | | 2010/569/UE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 iunie 2010 privind ajutoarele fiscale acordate de Franța întreprinderilor de pescuit și Fondului pentru prevenirea riscurilor pescuitului [ajutor de stat C 24/08 (ex NN 38/07)]
  [notificată cu numărul C(2010) 3938]

   (
  1
  ) | 23 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) nr. 837/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1418/2007 privind exportul anumitor deșeuri destinate recuperării către anumite țări care nu sunt membre ale OCDE (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul (UE) nr. 838/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 privind stabilirea orientărilor referitoare la mecanismul compensărilor între operatorii de sisteme de transport și abordarea comună de reglementare în domeniul stabilirii taxelor de transport (
  1
  )

1

5

Regulamentul (UE) nr. 839/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

12

Regulamentul (UE) nr. 840/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a restituirilor la export în sectorul cărnii de vită și mânzat

14

Regulamentul (UE) nr. 841/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a restituirilor la export în sectorul cărnii de pasăre

18

Regulamentul (UE) nr. 842/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95

20

Regulamentul (UE) nr. 843/2010 al Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a prețului minim de vânzare pentru laptele praf degresat pentru cea de a 7-a invitație separată de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 447/2010

22

DECIZII

2010/569/UE

*

Decizia Comisiei din 23 iunie 2010 privind ajutoarele fiscale acordate de Franța întreprinderilor de pescuit și Fondului pentru prevenirea riscurilor pescuitului [ajutor de stat C 24/08 (ex NN 38/07)]
  [notificată cu numărul C(2010) 3938]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2010) 3938]

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/1

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 837/2010 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2010

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1418/2007 privind exportul anumitor deșeuri destinate recuperării către anumite țări care nu sunt membre ale OCDE

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 iunie 2006 privind transferurile de deșeuri (1), în special articolul 37 alineatul (2) al treilea paragraf,

după consultarea țărilor în cauză,

întrucât:

Comisia a primit răspuns din Liberia la cererile sale scrise prin care solicită confirmarea în scris că anumite deșeuri enumerate în anexa III sau IIIA la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 și al căror export nu este interzis conform articolului 36 din regulamentul respectiv pot fi exportate din Uniunea Europeană pentru recuperare în țara respectivă și prin care cere țării respective să indice procedura de control, dacă este cazul, care ar urma să fie aplicată la fața locului. De asemenea, Comisia a primit informații suplimentare referitoare la Andorra, China, Croația și India. Prin urmare, ținând cont de acestea, anexa la Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 al Comisiei (2) ar trebui modificată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1418/2007 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a paisprezecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la data intrării în vigoare.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 190, 12.7.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 316, 4.12.2007, p. 6.

2

---

ANEXĂ

| 1. | Rubrica pentru Andorra se înlocuiește cu următorul text:
  „Andorra









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | toate deșeurile enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006” | | |

1.

Rubrica pentru Andorra se înlocuiește cu următorul text:

„Andorra

(a)

(b)

(c)

(d)

toate deșeurile enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006”

| 2. | Rubrica pentru China se înlocuiește cu următorul text:
  „China









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sub codul B1010:






  — | metale prețioase (cu excepția aurului, a platinei) |

2.

Rubrica pentru China se înlocuiește cu următorul text:

„China

(a)

(b)

(c)

(d)

Sub codul B1010:

—

metale prețioase (cu excepția aurului, a platinei)

| — | resturi de molibden |
| --- | --- |

—

resturi de molibden

| — | resturi de cobalt |
| --- | --- |

—

resturi de cobalt

| — | resturi de mangan |
| --- | --- |

—

resturi de mangan

| — | resturi de indiu |
| --- | --- |

—

resturi de indiu

| — | resturi de toriu |
| --- | --- |

—

resturi de toriu

| — | resturi de pământuri rare |
| --- | --- |

—

resturi de pământuri rare

| — | resturi de crom |
| --- | --- |

—

resturi de crom

Sub codul B1010:

| — | metale prețioase (aur, platină) |
| --- | --- |

—

metale prețioase (aur, platină)

| — | resturi de fier și oțel |
| --- | --- |

—

resturi de fier și oțel

| — | resturi de cupru |
| --- | --- |

—

resturi de cupru

| — | resturi de nichel |
| --- | --- |

—

resturi de nichel

| — | resturi de aluminiu |
| --- | --- |

—

resturi de aluminiu

| — | resturi de zinc |
| --- | --- |

—

resturi de zinc

| — | resturi de staniu |
| --- | --- |

—

resturi de staniu

| — | resturi de tungsten |
| --- | --- |

—

resturi de tungsten

| — | resturi de tantal |
| --- | --- |

—

resturi de tantal

| — | resturi de magneziu |
| --- | --- |

—

resturi de magneziu

| — | resturi de bismut |
| --- | --- |

—

resturi de bismut

| — | resturi de titan |
| --- | --- |

—

resturi de titan

| — | resturi de zirconiu |
| --- | --- |

—

resturi de zirconiu

| — | resturi de germaniu |
| --- | --- |

—

resturi de germaniu

| — | resturi de vanadiu |
| --- | --- |

—

resturi de vanadiu

| — | resturi de hafniu, niobiu, reniu și galiu |
| --- | --- |

—

resturi de hafniu, niobiu, reniu și galiu

B1020-B1040

B1050

B1060

B1070

B1080-B1100

B1115

Sub codul B1120: toate celelalte deșeuri

Sub codul B1120: metale de tranziție, numai cele care conțin > 10 % V2O5, cu excepția deșeurilor de catalizatori (catalizatori uzați, catalizatori lichizi uzați sau alți catalizatori) incluse în lista A

B1130-B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

Sub codul B2010: toate celelalte deșeuri

Sub codul B2010: deșeuri de mică

B2020

Sub codul B2030: toate celelalte deșeuri

Sub codul B2030: numai resturi de carbură de tungsten

B2040

B2060-B2130

Sub codul B3010: rășini uzate întărite sau produși de condensare, inclusiv următoarele:

| — | rășini ureoformaldehidice |
| --- | --- |

—

rășini ureoformaldehidice

| — | rășini melamină-formaldehidă |
| --- | --- |

—

rășini melamină-formaldehidă

| — | rășini epoxidice |
| --- | --- |

—

rășini epoxidice

| — | rășini alchidice |
| --- | --- |

—

rășini alchidice

Sub codul B3010: toate celelalte deșeuri, cu condiția să fie termoplastice

B3020

Sub codul B3030: toate celelalte deșeuri

Sub codul B3030:

| — | deșeuri de lână sau de păr animal fin sau aspru, inclusiv deșeuri de fire textile, dar cu excepția materialului fibros garnetat |
| --- | --- |

—

deșeuri de lână sau de păr animal fin sau aspru, inclusiv deșeuri de fire textile, dar cu excepția materialului fibros garnetat

| — | deșeuri de bumbac (inclusiv deșeuri de fire textile și material fibros garnetat) |
| --- | --- |

—

deșeuri de bumbac (inclusiv deșeuri de fire textile și material fibros garnetat)

| — | deșeuri (inclusiv resturi de la pieptănat, deșeuri de fire textile și material fibros garnetat) de fibre sintetice sau artificiale |
| --- | --- |

—

deșeuri (inclusiv resturi de la pieptănat, deșeuri de fire textile și material fibros garnetat) de fibre sintetice sau artificiale

B3035

Sub codul B3040: toate celelalte deșeuri

Sub codul B3040: numai cauciuc nevulcanizat

B3050

B3060-B3070

Sub codul B3080: toate celelalte deșeuri

Sub codul B3080: numai cauciuc nevulcanizat

B3090-B4030

Sub codul GB040: toate celelalte deșeuri

Sub codul GB040: numai convertori zgură din cupru topit care conține > 10 % cupru

GC010

Sub codul GC020: toate celelalte deșeuri

Sub codul GC020: numai deșeuri din cabluri și fire, resturi de motoare

GC030

GC050-GG040

GH013

GN010-GN030”

| 3. | Rubrica pentru Croația se înlocuiește cu următorul text:
  „Croația









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | toate deșeurile enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006” |

3.

Rubrica pentru Croația se înlocuiește cu următorul text:

„Croația

(a)

(b)

(c)

(d)

toate deșeurile enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006”

| 4. | Rubrica pentru India se înlocuiește cu următorul text:
  „India









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | toate deșeurile enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006” |

4.

Rubrica pentru India se înlocuiește cu următorul text:

„India

(a)

(b)

(c)

(d)

toate deșeurile enumerate în anexa III la Regulamentul (CE) nr. 1013/2006”

| 5. | După rubrica pentru Liban, se introduce următoarea rubrică:
  „Liberia









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | B3020” |

5.

După rubrica pentru Liban, se introduce următoarea rubrică:

„Liberia

(a)

(b)

(c)

(d)

B3020”

---

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/5

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 838/2010 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2010

privind stabilirea orientărilor referitoare la mecanismul compensărilor între operatorii de sisteme de transport și abordarea comună de reglementare în domeniul stabilirii taxelor de transport

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 714/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind condițiile de acces la rețea pentru schimburile transfrontaliere de energie electrică și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1228/2003 (1), în special articolul 18 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 774/2010 al Comisiei din 2 septembrie 2010 de stabilire a orientărilor privind compensările între operatorii de sisteme de transport și privind abordarea comună de reglementare în domeniul stabilirii taxelor de transport (2) instituie mecanismul de compensare între operatorii de sisteme de transport a costurilor aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică și o abordare de reglementare comună cu privire la taxele de transport. Regulamentul menționat anterior expiră la 2 martie 2011. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 774/2010 al Comisiei din 2 septembrie 2010 de stabilire a orientărilor privind compensările între operatorii de sisteme de transport și privind abordarea comună de reglementare în domeniul stabilirii taxelor de transport (2) instituie mecanismul de compensare între operatorii de sisteme de transport a costurilor aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică și o abordare de reglementare comună cu privire la taxele de transport. Regulamentul menționat anterior expiră la 2 martie 2011.

| (2) | Pentru a asigura continuitatea implementării mecanismului de compensare între operatorii de sisteme de transport, trebuie adoptate noile linii directoare prevăzute la articolul 18 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, care reflectă cadrul instituțional instituit de respectivul regulament. În special, Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic (denumită în continuare „agenția”), înființată prin Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), trebuie să fie responsabilă de monitorizarea implementării mecanismului de compensare între operatorii de sisteme de transport. |
| --- | --- |

(2)

Pentru a asigura continuitatea implementării mecanismului de compensare între operatorii de sisteme de transport, trebuie adoptate noile linii directoare prevăzute la articolul 18 alineatele (1) și (2) din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, care reflectă cadrul instituțional instituit de respectivul regulament. În special, Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic (denumită în continuare „agenția”), înființată prin Regulamentul (CE) nr. 713/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3), trebuie să fie responsabilă de monitorizarea implementării mecanismului de compensare între operatorii de sisteme de transport.

| (3) | Liniile directoare obligatorii prin care se instituie un mecanism de compensare între operatorii de sisteme de transport ar trebui să creeze o bază stabilă pentru funcționarea mecanismului de compensare între operatorii de sisteme de transport, precum și să conducă la o compensație corectă pentru operatorii de sisteme de transport a costurilor aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. |
| --- | --- |

(3)

Liniile directoare obligatorii prin care se instituie un mecanism de compensare între operatorii de sisteme de transport ar trebui să creeze o bază stabilă pentru funcționarea mecanismului de compensare între operatorii de sisteme de transport, precum și să conducă la o compensație corectă pentru operatorii de sisteme de transport a costurilor aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

| (4) | Operatorii de sisteme de transport din țări terțe care au încheiat acorduri cu Uniunea, în temeiul cărora au adoptat și aplică legislația Uniunii în domeniul energiei electrice, trebuie să aibă dreptul de a participa la mecanismul de compensare între operatorii de sisteme de transport în condiții echivalente cu operatorii de sisteme de transport din statele membre. |
| --- | --- |

(4)

Operatorii de sisteme de transport din țări terțe care au încheiat acorduri cu Uniunea, în temeiul cărora au adoptat și aplică legislația Uniunii în domeniul energiei electrice, trebuie să aibă dreptul de a participa la mecanismul de compensare între operatorii de sisteme de transport în condiții echivalente cu operatorii de sisteme de transport din statele membre.

| (5) | Este oportun să se permită operatorilor de sisteme de transport din țări terțe care nu au încheiat acorduri cu Uniunea, în cazul în care au adoptat și aplică dreptul Uniunii în sectorul energiei electrice, să încheie acorduri multilaterale cu operatorii de sisteme de transport din statele membre care să permită compensarea corectă și echitabilă a tuturor părților pentru costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. |
| --- | --- |

(5)

Este oportun să se permită operatorilor de sisteme de transport din țări terțe care nu au încheiat acorduri cu Uniunea, în cazul în care au adoptat și aplică dreptul Uniunii în sectorul energiei electrice, să încheie acorduri multilaterale cu operatorii de sisteme de transport din statele membre care să permită compensarea corectă și echitabilă a tuturor părților pentru costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

| (6) | Operatorilor de sisteme de transport trebuie să li acorde compensații pentru pierderile de energie aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Astfel de compensații trebuie să se bazeze pe estimarea pierderilor care ar fi trebuit suportate în absența găzduirii fluxurilor de energie electrică. |
| --- | --- |

(6)

Operatorilor de sisteme de transport trebuie să li acorde compensații pentru pierderile de energie aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Astfel de compensații trebuie să se bazeze pe estimarea pierderilor care ar fi trebuit suportate în absența găzduirii fluxurilor de energie electrică.

| (7) | Trebuie instituit un fond de compensare a operatorilor de sisteme de transport pentru costurile aferente punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Valoarea acestui fond trebuie să se bazeze pe estimarea la nivelul Uniunii a costurilor marginale medii previzionate pe termen lung ale punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. |
| --- | --- |

(7)

Trebuie instituit un fond de compensare a operatorilor de sisteme de transport pentru costurile aferente punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Valoarea acestui fond trebuie să se bazeze pe estimarea la nivelul Uniunii a costurilor marginale medii previzionate pe termen lung ale punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

| (8) | Evaluarea la nivelul Uniunii a infrastructurii de transport al energiei electrice, asociată cu facilitarea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică, trebuie efectuată de agenție, în calitatea sa de organism responsabil de coordonarea activităților autorităților de reglementare care trebuie să îndeplinească o funcție similară la nivel național. |
| --- | --- |

(8)

Evaluarea la nivelul Uniunii a infrastructurii de transport al energiei electrice, asociată cu facilitarea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică, trebuie efectuată de agenție, în calitatea sa de organism responsabil de coordonarea activităților autorităților de reglementare care trebuie să îndeplinească o funcție similară la nivel național.

| (9) | Operatorii de sisteme de transport din țări terțe trebuie să suporte aceleași costuri pentru utilizarea sistemului de transport al Uniunii ca și operatorii de sisteme de transport din statele membre. |
| --- | --- |

(9)

Operatorii de sisteme de transport din țări terțe trebuie să suporte aceleași costuri pentru utilizarea sistemului de transport al Uniunii ca și operatorii de sisteme de transport din statele membre.

| (10) | Diferențele în ceea ce privește taxele de acces suportate de producătorii de energie electrică pentru accesul la sistemul de transport nu trebuie să aducă atingere principiilor pieței interne. Din acest motiv, taxele medii pentru accesul la rețea în statele membre trebuie menținute între limite care să contribuie la asigurarea realizării de beneficii de pe urma armonizării. |
| --- | --- |

(10)

Diferențele în ceea ce privește taxele de acces suportate de producătorii de energie electrică pentru accesul la sistemul de transport nu trebuie să aducă atingere principiilor pieței interne. Din acest motiv, taxele medii pentru accesul la rețea în statele membre trebuie menținute între limite care să contribuie la asigurarea realizării de beneficii de pe urma armonizării.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 46 din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în conformitate cu articolul 46 din Directiva 2009/72/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Operatorii de sisteme de transport primesc o compensație pentru costurile suportate ca rezultat al găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică în rețelele lor pe baza liniilor directoare prevăzute în partea A a anexei.

Articolul 2

Taxele aplicate de operatorii de rețea pentru accesul la sistemele de transport trebuie să fie în conformitate cu liniile directoare stabilite în partea B a anexei.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 3 martie 2011.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2010.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 176, 15.7.2003, p. 1.

1

(2)  JO L 233, 3.9.2010, p. 1.

2

(3)  JO L 211, 14.8.2009, p. 1.

3

(4)  JO L 211, 14.8.2009, p. 55.

4

---

ANEXĂ

PARTEA A

Linii directoare privind mecanismul de compensare între operatorii de sisteme de transport

1.   Dispoziții generale

| 1.1. | Mecanismul de compensare între operatorii de sisteme de transport (COST) trebuie să prevadă compensații pentru costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică, inclusiv pentru furnizarea de acces transfrontalier la rețeaua interconectată. |
| --- | --- |

1.1.

Mecanismul de compensare între operatorii de sisteme de transport (COST) trebuie să prevadă compensații pentru costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică, inclusiv pentru furnizarea de acces transfrontalier la rețeaua interconectată.

| 1.2. | Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport al energiei electrice (European Network of Transmission System Operators for Electricity – denumită în continuare „rețeaua ENTSO pentru energie electrică”), înființată în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, instituie fondul COST în scopul compensării operatorilor de sisteme de transport cu privire la costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.
  Fondul COST trebuie să prevadă compensații pentru:






  1. | costurile pierderilor din sistemele naționale de transport ca urmare a găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică;
  și |
| --- | --- | --- |

1.2.

Rețeaua europeană a operatorilor de sisteme de transport al energiei electrice (European Network of Transmission System Operators for Electricity – denumită în continuare „rețeaua ENTSO pentru energie electrică”), înființată în conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, instituie fondul COST în scopul compensării operatorilor de sisteme de transport cu privire la costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

Fondul COST trebuie să prevadă compensații pentru:

1.

costurile pierderilor din sistemele naționale de transport ca urmare a găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică;

și

| 2 | costurile aferente punerii la dispoziție a infrastructurii existente în scopul găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. |
| --- | --- |

2

costurile aferente punerii la dispoziție a infrastructurii existente în scopul găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

| 1.3. | Contribuțiile la fondul COST se calculează în conformitate cu punctele 6 și 7.
  Plățile din fondul COST se calculează în conformitate cu punctele 4 și 5.
  Rețeaua ENTSO pentru energie electrică este responsabilă cu instituirea acordurilor pentru colectarea și efectuarea tuturor plăților legate de fondul COST, precum și cu stabilirea calendarului plăților. Toate contribuțiile și plățile trebuie să se efectueze cât mai curând posibil, în termen de cel mult șase luni de la sfârșitul perioadei pentru care acestea se aplică. |
| --- | --- |

1.3.

Contribuțiile la fondul COST se calculează în conformitate cu punctele 6 și 7.

Plățile din fondul COST se calculează în conformitate cu punctele 4 și 5.

Rețeaua ENTSO pentru energie electrică este responsabilă cu instituirea acordurilor pentru colectarea și efectuarea tuturor plăților legate de fondul COST, precum și cu stabilirea calendarului plăților. Toate contribuțiile și plățile trebuie să se efectueze cât mai curând posibil, în termen de cel mult șase luni de la sfârșitul perioadei pentru care acestea se aplică.

| 1.4. | Agenția supraveghează implementarea mecanismului COST și raportează anual Comisiei cu privire la implementarea mecanismului COST și la administrarea fondului COST.
  Rețeaua ENTSO pentru energie electrică trebuie să coopereze cu Comisia și cu agenția în această privință și să furnizeze agenției toate informațiile necesare în acest scop.
  Fiecare operator de sistem de transport trebuie să furnizeze rețelei ENTSO pentru energie electrică și agenției toate informațiile necesare pentru implementarea mecanismului COST. |
| --- | --- |

1.4.

Agenția supraveghează implementarea mecanismului COST și raportează anual Comisiei cu privire la implementarea mecanismului COST și la administrarea fondului COST.

Rețeaua ENTSO pentru energie electrică trebuie să coopereze cu Comisia și cu agenția în această privință și să furnizeze agenției toate informațiile necesare în acest scop.

Fiecare operator de sistem de transport trebuie să furnizeze rețelei ENTSO pentru energie electrică și agenției toate informațiile necesare pentru implementarea mecanismului COST.

| 1.5. | Până la crearea rețelei ENTSO pentru energie electrică, operatorii de sisteme de transport cooperează între ei pentru îndeplinirea sarcinilor atribuite rețelei ENTSO pentru energie electrică în ceea ce privește mecanismul COST. |
| --- | --- |

1.5.

Până la crearea rețelei ENTSO pentru energie electrică, operatorii de sisteme de transport cooperează între ei pentru îndeplinirea sarcinilor atribuite rețelei ENTSO pentru energie electrică în ceea ce privește mecanismul COST.

| 1.6. | Tranzitul de energie electrică se calculează, în general pe bază orară, luându-se în considerare valoarea cea mai scăzută dintre valoarea absolută a importurilor de energie electrică și valoarea absolută a exporturilor de energie electrică la interconectările dintre sistemele naționale de transport.
  La calcularea tranziturilor de energie electrică, valoarea importurilor și valoarea exporturilor la fiecare interconectare dintre sistemele naționale de transport se reduce proporțional cu cota din capacitatea alocată într-un mod care nu este conform cu punctul 2 din liniile directoare privind gestionarea congestionării rețelelor prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 714/2009.
  Fără a se aduce atingere dispozițiilor paragrafului al doilea de la acest punct, importurile și exporturile de energie electrică la interconectările cu țări terțe cărora li se aplică dispozițiile punctului 7.1 se includ în calculul tranzitului de energie electrică. |
| --- | --- |

1.6.

Tranzitul de energie electrică se calculează, în general pe bază orară, luându-se în considerare valoarea cea mai scăzută dintre valoarea absolută a importurilor de energie electrică și valoarea absolută a exporturilor de energie electrică la interconectările dintre sistemele naționale de transport.

La calcularea tranziturilor de energie electrică, valoarea importurilor și valoarea exporturilor la fiecare interconectare dintre sistemele naționale de transport se reduce proporțional cu cota din capacitatea alocată într-un mod care nu este conform cu punctul 2 din liniile directoare privind gestionarea congestionării rețelelor prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 714/2009.

Fără a se aduce atingere dispozițiilor paragrafului al doilea de la acest punct, importurile și exporturile de energie electrică la interconectările cu țări terțe cărora li se aplică dispozițiile punctului 7.1 se includ în calculul tranzitului de energie electrică.

| 1.7. | În sensul prezentei părți a anexei, prin flux net de energie electrică se înțelege valoarea absolută a diferenței dintre exporturile totale de energie electrică dintr-un sistem național de transport dat în țări ai căror operatori de sisteme de transport participă la mecanismul COST și importurile totale de energie electrică în același sistem de transport din țări ai căror operatori de sisteme de transport participă la mecanismul COST.
  Pentru părțile la mecanismul COST care au o frontieră comună cu cel puțin o țară terță căreia i se aplică dispozițiile punctului 7.1, se operează următoarele adaptări la calculul fluxului net:






  1. | dacă exporturile totale de energie electrică în țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST sunt mai mari decât importurile totale de energie electrică din țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST, fluxurile nete trebuie reduse cu valoarea cea mai mică dintre:






  (a) | valoarea fluxurilor nete de import din respectivele țări terțe; și |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.

În sensul prezentei părți a anexei, prin flux net de energie electrică se înțelege valoarea absolută a diferenței dintre exporturile totale de energie electrică dintr-un sistem național de transport dat în țări ai căror operatori de sisteme de transport participă la mecanismul COST și importurile totale de energie electrică în același sistem de transport din țări ai căror operatori de sisteme de transport participă la mecanismul COST.

Pentru părțile la mecanismul COST care au o frontieră comună cu cel puțin o țară terță căreia i se aplică dispozițiile punctului 7.1, se operează următoarele adaptări la calculul fluxului net:

1.

dacă exporturile totale de energie electrică în țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST sunt mai mari decât importurile totale de energie electrică din țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST, fluxurile nete trebuie reduse cu valoarea cea mai mică dintre:

(a)

valoarea fluxurilor nete de import din respectivele țări terțe; și

| (b) | valoarea fluxurilor nete de export în țări în care operatorul de sisteme de transport participă la mecanismul COST; |
| --- | --- |

(b)

valoarea fluxurilor nete de export în țări în care operatorul de sisteme de transport participă la mecanismul COST;

| 2. | dacă importurilor totale de energie electrică în țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST sunt mai mari decât exporturile totale de energie electrică din țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST, fluxurile nete trebuie reduse cu valoarea cea mai mică dintre:






  (a) | valoarea fluxurilor nete de export în respectivele țări terțe; și |
| --- | --- | --- |

2.

dacă importurilor totale de energie electrică în țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST sunt mai mari decât exporturile totale de energie electrică din țări în care operatorii de sisteme de transport participă la mecanismul COST, fluxurile nete trebuie reduse cu valoarea cea mai mică dintre:

(a)

valoarea fluxurilor nete de export în respectivele țări terțe; și

| (b) | valoarea fluxurilor nete de import din țări în care operatorul de sisteme de transport participă la mecanismul COST. |
| --- | --- |

(b)

valoarea fluxurilor nete de import din țări în care operatorul de sisteme de transport participă la mecanismul COST.

| 1.8. | În sensul prezentei anexe, sarcină înseamnă cantitatea totală de energie electrică care trece din sistemul național de transport către sistemele de distribuție conectate, către utilizatorii finali conectați la sistemul de transport și către producătorii de energie electrică pentru a fi consumată în scopul producerii de energie electrică. |
| --- | --- |

1.8.

În sensul prezentei anexe, sarcină înseamnă cantitatea totală de energie electrică care trece din sistemul național de transport către sistemele de distribuție conectate, către utilizatorii finali conectați la sistemul de transport și către producătorii de energie electrică pentru a fi consumată în scopul producerii de energie electrică.

2.   Participarea la mecanismul COST

| 2.1. | Fiecare autoritate de reglementare se asigură că operatorii de sisteme de transport din aria sa de competență participă la mecanismul COST și că în taxele aplicate de operatorii de sisteme de transport pentru accesul la rețea nu se includ niciun fel de taxe suplimentare pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. |
| --- | --- |

2.1.

Fiecare autoritate de reglementare se asigură că operatorii de sisteme de transport din aria sa de competență participă la mecanismul COST și că în taxele aplicate de operatorii de sisteme de transport pentru accesul la rețea nu se includ niciun fel de taxe suplimentare pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

| 2.2. | Operatorii de sisteme de transport din țări terțe care au încheiat acorduri cu Uniunea, în temeiul cărora au adoptat și aplică dreptul Uniunii în sectorul energiei electrice, au dreptul de a participa la mecanismul COST.
  În special, operatorii de sisteme de transport care își desfășoară activitatea în teritoriile menționate la articolul 9 din Tratatul Comunității Energiei (1) au dreptul de a participa la mecanismul COST.
  Orice operator de sistem de transport dintr-o țară terță care participă la mecanismul COST este tratat în condiții echivalente cu un operator de sistem de transport dintr-un stat membru. |
| --- | --- |

2.2.

Operatorii de sisteme de transport din țări terțe care au încheiat acorduri cu Uniunea, în temeiul cărora au adoptat și aplică dreptul Uniunii în sectorul energiei electrice, au dreptul de a participa la mecanismul COST.

În special, operatorii de sisteme de transport care își desfășoară activitatea în teritoriile menționate la articolul 9 din Tratatul Comunității Energiei (1) au dreptul de a participa la mecanismul COST.

Orice operator de sistem de transport dintr-o țară terță care participă la mecanismul COST este tratat în condiții echivalente cu un operator de sistem de transport dintr-un stat membru.

3.   Acorduri multilaterale

| 3.1. | ENTSO pentru energie electrică trebuie să faciliteze încheierea de acorduri multilaterale privind compensarea costurilor aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică între operatorii de sisteme de transport care participă la mecanismul COST și operatorii de sisteme de transport din țări terțe care nu au încheiat acorduri cu Uniunea, în cazul în care aceștia au adoptat și aplică dreptul Uniunii în sectorul energiei electrice, și care, la 16 decembrie 2009, au semnat acordul voluntar dintre operatorii de sisteme de transport cu privire la sistemul de compensare dintre operatorii de transport. |
| --- | --- |

3.1.

ENTSO pentru energie electrică trebuie să faciliteze încheierea de acorduri multilaterale privind compensarea costurilor aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică între operatorii de sisteme de transport care participă la mecanismul COST și operatorii de sisteme de transport din țări terțe care nu au încheiat acorduri cu Uniunea, în cazul în care aceștia au adoptat și aplică dreptul Uniunii în sectorul energiei electrice, și care, la 16 decembrie 2009, au semnat acordul voluntar dintre operatorii de sisteme de transport cu privire la sistemul de compensare dintre operatorii de transport.

| 3.2. | Astfel de acorduri multilaterale trebuie să aibă drept obiectiv ca operatorii de sisteme de transport din țări terțe să fie tratați în condiții echivalente cu operatorii de sisteme de transport din țările participante la mecanismul COST. |
| --- | --- |

3.2.

Astfel de acorduri multilaterale trebuie să aibă drept obiectiv ca operatorii de sisteme de transport din țări terțe să fie tratați în condiții echivalente cu operatorii de sisteme de transport din țările participante la mecanismul COST.

| 3.3. | Atunci când este cazul, acordurile multilaterale pot recomanda adaptări corespunzătoare ale compensării totale pentru compensația aferentă punerii la dispoziție a infrastructurii în scopul găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică stabilită în conformitate cu punctul 5. Orice asemenea adaptare trebuie supusă aprobării Comisiei, cu luarea în considerare a avizului agenției. |
| --- | --- |

3.3.

Atunci când este cazul, acordurile multilaterale pot recomanda adaptări corespunzătoare ale compensării totale pentru compensația aferentă punerii la dispoziție a infrastructurii în scopul găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică stabilită în conformitate cu punctul 5. Orice asemenea adaptare trebuie supusă aprobării Comisiei, cu luarea în considerare a avizului agenției.

| 3.4. | Tratamentul aplicat unui operator de sistem de transport dintr-o țară terță nu trebuie să fie mai favorabil decât acela aplicat operatorilor de sisteme de transport care participă la mecanismul COST. |
| --- | --- |

3.4.

Tratamentul aplicat unui operator de sistem de transport dintr-o țară terță nu trebuie să fie mai favorabil decât acela aplicat operatorilor de sisteme de transport care participă la mecanismul COST.

| 3.5. | ENTSO pentru energie electrică supune toate aceste acorduri multilaterale Comisiei spre avizare pentru a se stabili dacă aplicarea în continuare a acestor acorduri multilaterale promovează realizarea și buna funcționare a pieței interne a energiei electrice și comerțul transfrontalier. Avizul Comisiei trebuie să stabilească, în special, următoarele:






  1. | dacă acordul vizează numai compensarea între operatorii de sisteme de transport pentru costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică; |
| --- | --- | --- |

3.5.

ENTSO pentru energie electrică supune toate aceste acorduri multilaterale Comisiei spre avizare pentru a se stabili dacă aplicarea în continuare a acestor acorduri multilaterale promovează realizarea și buna funcționare a pieței interne a energiei electrice și comerțul transfrontalier. Avizul Comisiei trebuie să stabilească, în special, următoarele:

1.

dacă acordul vizează numai compensarea între operatorii de sisteme de transport pentru costurile aferente găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică;

| 2. | dacă se respectă cerințele de la punctele 3.2 și 3.4. |
| --- | --- |

2.

dacă se respectă cerințele de la punctele 3.2 și 3.4.

| 3.6. | La elaborarea avizului prevăzut la punctul 3.5, Comisia se consultă cu toate statele membre, luând în considerare în special punctele de vedere ale acelor state membre care au o frontieră comună cu țara terță în cauză.
  Comisia se poate consulta cu agenția la elaborarea acestui aviz. |
| --- | --- |

3.6.

La elaborarea avizului prevăzut la punctul 3.5, Comisia se consultă cu toate statele membre, luând în considerare în special punctele de vedere ale acelor state membre care au o frontieră comună cu țara terță în cauză.

Comisia se poate consulta cu agenția la elaborarea acestui aviz.

4.   Compensarea pierderilor

| 4.1. | Compensația pentru pierderile produse în sistemele naționale de transport drept rezultat al găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică se calculează separat de compensația pentru costurile suportate aferente punerii la dispoziție a infrastructurii în scopul găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. |
| --- | --- |

4.1.

Compensația pentru pierderile produse în sistemele naționale de transport drept rezultat al găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică se calculează separat de compensația pentru costurile suportate aferente punerii la dispoziție a infrastructurii în scopul găzduirii fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

| 4.2. | Valoarea pierderilor produse într-un sistem național de transport se stabilește prin calcularea diferenței dintre:






  1. | valoarea pierderilor reale produse în sistemul de transport în perioada pertinentă;
  și |
| --- | --- | --- |

4.2.

Valoarea pierderilor produse într-un sistem național de transport se stabilește prin calcularea diferenței dintre:

1.

valoarea pierderilor reale produse în sistemul de transport în perioada pertinentă;

și

| 2. | valoarea estimată a pierderilor în sistemul de transport care s-ar fi produs în sistem în perioada pertinentă dacă nu ar fi avut loc niciun fel de tranzit de energie electrică. |
| --- | --- |

2.

valoarea estimată a pierderilor în sistemul de transport care s-ar fi produs în sistem în perioada pertinentă dacă nu ar fi avut loc niciun fel de tranzit de energie electrică.

| 4.3. | ENTSO pentru energie electrică este responsabilă cu efectuarea calculelor prevăzute la punctul 4.2 și publică, într-un format corespunzător, calculele respective, precum și metoda utilizată. Aceste calcule se pot face pornind de la estimările pentru un număr de momente de timp în perioada pertinentă. |
| --- | --- |

4.3.

ENTSO pentru energie electrică este responsabilă cu efectuarea calculelor prevăzute la punctul 4.2 și publică, într-un format corespunzător, calculele respective, precum și metoda utilizată. Aceste calcule se pot face pornind de la estimările pentru un număr de momente de timp în perioada pertinentă.

| 4.4. | Valoarea pierderilor suportate de un sistem național de transport ca rezultat al fluxurilor transfrontaliere de energie electrică se calculează pe aceeași bază cu cea aprobată de autoritatea de reglementare pentru toate pierderile înregistrate în sistemele naționale de transport. Agenția verifică criteriile de evaluare a pierderilor la nivel național, urmărind în mod special ca pierderile să fie evaluate în mod echitabil și nediscriminatoriu.
  Atunci când autoritatea de reglementare pertinentă nu a aprobat o bază pentru calcularea pierderilor pe perioada de timp pentru care se aplică mecanismul COST, valoarea pierderilor, în sensul mecanismului COST, se estimează de către rețeaua ENTSO pentru energie electrică. |
| --- | --- |

4.4.

Valoarea pierderilor suportate de un sistem național de transport ca rezultat al fluxurilor transfrontaliere de energie electrică se calculează pe aceeași bază cu cea aprobată de autoritatea de reglementare pentru toate pierderile înregistrate în sistemele naționale de transport. Agenția verifică criteriile de evaluare a pierderilor la nivel național, urmărind în mod special ca pierderile să fie evaluate în mod echitabil și nediscriminatoriu.

Atunci când autoritatea de reglementare pertinentă nu a aprobat o bază pentru calcularea pierderilor pe perioada de timp pentru care se aplică mecanismul COST, valoarea pierderilor, în sensul mecanismului COST, se estimează de către rețeaua ENTSO pentru energie electrică.

5.   Compensația pentru punerea la dispoziție a infrastructurii pentru fluxurile transfrontaliere de energie electrică

| 5.1. | În baza unei propuneri a agenției, formulată în conformitate cu punctul 5.3, Comisia stabilește valoarea anuală a compensației pentru infrastructura transfrontalieră, sumă care se va împărți între operatorii de sisteme de transport sub formă de compensație pentru costurile suportate ca urmare a punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Dacă Comisia nu este de acord cu propunerea agenției, îi solicită acesteia un al doilea aviz. |
| --- | --- |

5.1.

În baza unei propuneri a agenției, formulată în conformitate cu punctul 5.3, Comisia stabilește valoarea anuală a compensației pentru infrastructura transfrontalieră, sumă care se va împărți între operatorii de sisteme de transport sub formă de compensație pentru costurile suportate ca urmare a punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Dacă Comisia nu este de acord cu propunerea agenției, îi solicită acesteia un al doilea aviz.

| 5.2. | Valoarea compensației anuale pentru punerea la dispoziție a infrastructurii transfrontaliere se împarte între operatorii de sisteme de transport responsabili cu sistemele naționale de transport proporțional cu:






  1. | factorul „tranzit”, care exprimă tranziturile în sistemul național de transport ca proporție din tranzitul total în toate sistemele naționale de transport; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Valoarea compensației anuale pentru punerea la dispoziție a infrastructurii transfrontaliere se împarte între operatorii de sisteme de transport responsabili cu sistemele naționale de transport proporțional cu:

1.

factorul „tranzit”, care exprimă tranziturile în sistemul național de transport ca proporție din tranzitul total în toate sistemele naționale de transport;

| 2. | factorul „sarcină”, care exprimă pătratul tranziturilor de energie electrică raportate la sarcină, la care se adaugă, pe de o parte, tranziturile în respectivul sistem de transport raportate la pătratul tranziturilor de energie electrică raportate la sarcină și, pe de altă parte, tranzitul pentru ansamblul sistemelor naționale de transport. |
| --- | --- |

2.

factorul „sarcină”, care exprimă pătratul tranziturilor de energie electrică raportate la sarcină, la care se adaugă, pe de o parte, tranziturile în respectivul sistem de transport raportate la pătratul tranziturilor de energie electrică raportate la sarcină și, pe de altă parte, tranzitul pentru ansamblul sistemelor naționale de transport.

Ponderea factorului „tranzit” reprezintă 75 %, iar cea a factorului „sarcină” reprezintă 25 %.

| 5.3. | Agenția elaborează propunerea privind valoarea compensației anuale privind infrastructura transfrontalieră menționată la punctul 5.1 pe baza evaluării la nivelul Uniunii a infrastructurii de transport al energiei electrice utilizate pentru facilitarea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Agenția depune toate eforturile în vederea realizării acestei evaluări în termen de doi ani de la aplicarea prezentului regulament. Rețeaua ENTSO pentru energie electrică trebuie să acorde agenției tot sprijinul necesar în vederea realizării evaluării respective.
  Această evaluare va consta într-o estimare tehnică și economică anuală a costurilor marginale medii previzionate pe termen lung pentru punerea la dispoziție a unor asemenea infrastructuri de transport al energiei electrice pentru fluxurile transfrontaliere de energie electrică în perioada pertinentă și se vor baza pe metodologii standard recunoscute de calculare a costurilor.
  În cazul în care infrastructura este finanțată din alte surse decât taxele pentru accesul la rețele aplicate în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, evaluarea costurilor punerii infrastructurii la dispoziția fluxurilor transfrontaliere de energie electrică se adaptează corespunzător astfel încât să reflecte acest lucru.
  Evaluarea la nivelul Uniunii a infrastructurii de transport al energiei electrice trebuie să includă infrastructurile din toate statele membre și din țările terțe participante la mecanismul COST, precum și infrastructurile sistemelor operate de operatorii de sisteme de transport care au încheiat acordurile multilaterale menționate la punctul 3. |
| --- | --- |

5.3.

Agenția elaborează propunerea privind valoarea compensației anuale privind infrastructura transfrontalieră menționată la punctul 5.1 pe baza evaluării la nivelul Uniunii a infrastructurii de transport al energiei electrice utilizate pentru facilitarea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. Agenția depune toate eforturile în vederea realizării acestei evaluări în termen de doi ani de la aplicarea prezentului regulament. Rețeaua ENTSO pentru energie electrică trebuie să acorde agenției tot sprijinul necesar în vederea realizării evaluării respective.

Această evaluare va consta într-o estimare tehnică și economică anuală a costurilor marginale medii previzionate pe termen lung pentru punerea la dispoziție a unor asemenea infrastructuri de transport al energiei electrice pentru fluxurile transfrontaliere de energie electrică în perioada pertinentă și se vor baza pe metodologii standard recunoscute de calculare a costurilor.

În cazul în care infrastructura este finanțată din alte surse decât taxele pentru accesul la rețele aplicate în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 714/2009, evaluarea costurilor punerii infrastructurii la dispoziția fluxurilor transfrontaliere de energie electrică se adaptează corespunzător astfel încât să reflecte acest lucru.

Evaluarea la nivelul Uniunii a infrastructurii de transport al energiei electrice trebuie să includă infrastructurile din toate statele membre și din țările terțe participante la mecanismul COST, precum și infrastructurile sistemelor operate de operatorii de sisteme de transport care au încheiat acordurile multilaterale menționate la punctul 3.

| 5.4. | Până când agenția va realiza evaluarea menționată la punctul 5.3, iar Comisia va stabili valoarea compensației anuale pentru infrastructura transfrontalieră în conformitate cu punctul 5.1, valoarea compensației anuale pentru infrastructura transfrontalieră se stabilește la 100 000 000 EUR. |
| --- | --- |

5.4.

Până când agenția va realiza evaluarea menționată la punctul 5.3, iar Comisia va stabili valoarea compensației anuale pentru infrastructura transfrontalieră în conformitate cu punctul 5.1, valoarea compensației anuale pentru infrastructura transfrontalieră se stabilește la 100 000 000 EUR.

| 5.5. | Atunci când elaborează propunerea menționată la punctul 5.1, agenția prezintă Comisiei și avizul său cu privire la oportunitatea utilizării metodei costurilor marginale medii previzionate pe termen lung pentru evaluarea costurilor aferente punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică. |
| --- | --- |

5.5.

Atunci când elaborează propunerea menționată la punctul 5.1, agenția prezintă Comisiei și avizul său cu privire la oportunitatea utilizării metodei costurilor marginale medii previzionate pe termen lung pentru evaluarea costurilor aferente punerii la dispoziție a infrastructurii pentru găzduirea fluxurilor transfrontaliere de energie electrică.

6.   Contribuții la fondul COST

| 6.1. | Operatorii de sisteme de transport contribuie la fondul COST proporțional cu raportul dintre valoarea absolută a fluxurilor nete înspre și dinspre sistemul lor național de transport și suma dintre valoarea absolută a fluxurilor nete înspre și dinspre toate sistemele naționale de transport. |
| --- | --- |

6.1.

Operatorii de sisteme de transport contribuie la fondul COST proporțional cu raportul dintre valoarea absolută a fluxurilor nete înspre și dinspre sistemul lor național de transport și suma dintre valoarea absolută a fluxurilor nete înspre și dinspre toate sistemele naționale de transport.

7.   Taxa de utilizare a sistemului de transport aplicată importurilor și exporturilor de energie electrică din țări terțe

| 7.1. | Se plătește o taxă de utilizare a sistemului de transport pentru toate importurile și exporturile de energie electrică preconizate din toate țările terțe, în cazul în care:






  1. | țara respectivă nu a încheiat un acord cu Uniunea, în virtutea căruia să fi adoptat și să aplice legislația Uniunii în sectorul energiei electrice;
  sau |
| --- | --- | --- |

7.1.

Se plătește o taxă de utilizare a sistemului de transport pentru toate importurile și exporturile de energie electrică preconizate din toate țările terțe, în cazul în care:

1.

țara respectivă nu a încheiat un acord cu Uniunea, în virtutea căruia să fi adoptat și să aplice legislația Uniunii în sectorul energiei electrice;

sau

| 2. | operatorul de sisteme de transport responsabil pentru sistemul din care se importă energie electrică sau în care se exportă energie electrică nu a încheiat acordul multilateral menționat la punctul 3. |
| --- | --- |

2.

operatorul de sisteme de transport responsabil pentru sistemul din care se importă energie electrică sau în care se exportă energie electrică nu a încheiat acordul multilateral menționat la punctul 3.

Această taxă se exprimă în euro per megawatt-oră.

| 7.2. | Toți participanții la mecanismul COST aplică taxa de utilizare a sistemului de transport importurilor și exporturilor de energie electrică preconizate între sistemele naționale de transport al energiei electrice și sistemul de transport al țării terțe. |
| --- | --- |

7.2.

Toți participanții la mecanismul COST aplică taxa de utilizare a sistemului de transport importurilor și exporturilor de energie electrică preconizate între sistemele naționale de transport al energiei electrice și sistemul de transport al țării terțe.

| 7.3. | Taxa de utilizare a sistemului de transport pentru fiecare an se calculează în avans de rețeaua ENTSO pentru energie electrică. Aceasta se stabilește la nivelul contribuției estimate per megawatt-oră pe care operatorii de sisteme de transport dintr-o țară participantă ar trebui să o verse la fondul COST pe baza fluxurilor transfrontaliere de energie electrică preconizate pentru anul în cauză. |
| --- | --- |

7.3.

Taxa de utilizare a sistemului de transport pentru fiecare an se calculează în avans de rețeaua ENTSO pentru energie electrică. Aceasta se stabilește la nivelul contribuției estimate per megawatt-oră pe care operatorii de sisteme de transport dintr-o țară participantă ar trebui să o verse la fondul COST pe baza fluxurilor transfrontaliere de energie electrică preconizate pentru anul în cauză.

PARTEA B

Linii directoare privind abordarea comună de reglementare în domeniul stabilirii taxelor de transport

| 1. | Media anuală a taxelor medii de transport plătite de producători în fiecare dintre statele membre trebuie să se situeze între limitele stabilite la punctul 3. |
| --- | --- |

1.

Media anuală a taxelor medii de transport plătite de producători în fiecare dintre statele membre trebuie să se situeze între limitele stabilite la punctul 3.

| 2. | Media anuală a taxelor de transport plătite de producători se calculează ca fiind raportul dintre taxele totale anuale de transport plătite de producători și energia totală măsurată generată de producători în sistemul de transport dintr-un stat membru.
  La efectuarea calculelor prevăzute la punctul 3, taxele de transport trebuie să excludă:






  1. | taxele plătite de producători pentru activele fizice necesare pentru conectarea la sistem sau pentru upgradarea conexiunii; |
| --- | --- | --- |

2.

Media anuală a taxelor de transport plătite de producători se calculează ca fiind raportul dintre taxele totale anuale de transport plătite de producători și energia totală măsurată generată de producători în sistemul de transport dintr-un stat membru.

La efectuarea calculelor prevăzute la punctul 3, taxele de transport trebuie să excludă:

1.

taxele plătite de producători pentru activele fizice necesare pentru conectarea la sistem sau pentru upgradarea conexiunii;

| 2. | taxele plătite de producători aferente serviciilor auxiliare; |
| --- | --- |

2.

taxele plătite de producători aferente serviciilor auxiliare;

| 3. | taxele specifice plătite de producători pentru pierderile din sistem. |
| --- | --- |

3.

taxele specifice plătite de producători pentru pierderile din sistem.

| 3. | Valoarea mediei anuale a taxelor de transport plătite de producători trebuie să se situeze între 0-0,5 EUR/MWh, cu excepția acelora care se aplică în Danemarca, Suedia, Finlanda, Irlanda, România și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.
  Valoarea mediei anuale a taxelor de transport plătite de producători în Danemarca, Suedia și Finlanda trebuie să se situeze între 0-1,2 EUR/MWh.
  Media anuală a taxelor de transport plătite de producători în Irlanda și în Regatul Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord trebuie să se situeze între 0-2,5 EUR/MWh, iar în România între 0-2,0 EUR/MWh. |
| --- | --- |

3.

Valoarea mediei anuale a taxelor de transport plătite de producători trebuie să se situeze între 0-0,5 EUR/MWh, cu excepția acelora care se aplică în Danemarca, Suedia, Finlanda, Irlanda, România și Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Valoarea mediei anuale a taxelor de transport plătite de producători în Danemarca, Suedia și Finlanda trebuie să se situeze între 0-1,2 EUR/MWh.

Media anuală a taxelor de transport plătite de producători în Irlanda și în Regatul Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord trebuie să se situeze între 0-2,5 EUR/MWh, iar în România între 0-2,0 EUR/MWh.

| 4. | Agenția trebuie să monitorizeze adecvarea nivelului taxelor de transport admisibile, luând în considerare în special impactul acestora asupra finanțării capacității de transport necesare statului membru pentru a-și atinge obiectivele în conformitate cu Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și impactul acestora asupra utilizatorilor sistemului în general. |
| --- | --- |

4.

Agenția trebuie să monitorizeze adecvarea nivelului taxelor de transport admisibile, luând în considerare în special impactul acestora asupra finanțării capacității de transport necesare statului membru pentru a-și atinge obiectivele în conformitate cu Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2) și impactul acestora asupra utilizatorilor sistemului în general.

| 5. | Până la 1 ianuarie 2014, agenția trebuie să prezinte Comisiei avizul privind nivelul adecvat al taxelor pentru perioada de după 1 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

5.

Până la 1 ianuarie 2014, agenția trebuie să prezinte Comisiei avizul privind nivelul adecvat al taxelor pentru perioada de după 1 ianuarie 2015.

---

(1)  JO L 198, 20.7.2006, p. 18.

(2)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

---

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/12

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 839/2010 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2010

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 24 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 72,7 |
| MK | 76,7 |
| TR | 64,0 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 124,4 |
| ZZ | 124,4 |
| 0709 90 70 | TR | 120,2 |
| ZZ | 120,2 |
| 0805 50 10 | AR | 138,0 |
| CL | 107,8 |
| IL | 127,1 |
| TR | 118,8 |
| UY | 134,8 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 123,7 |
| 0806 10 10 | EG | 75,0 |
| TR | 121,1 |
| US | 185,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,0 |
| BR | 74,7 |
| CL | 125,9 |
| NZ | 112,4 |
| US | 128,5 |
| ZA | 97,2 |
| ZZ | 102,8 |
| 0808 20 50 | CN | 84,3 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 91,6 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 178,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 92,3 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

72,7

MK

76,7

TR

64,0

XS

58,9

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

124,4

ZZ

124,4

0709 90 70

TR

120,2

ZZ

120,2

0805 50 10

AR

138,0

CL

107,8

IL

127,1

TR

118,8

UY

134,8

ZA

115,7

ZZ

123,7

0806 10 10

EG

75,0

TR

121,1

US

185,0

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

78,0

BR

74,7

CL

125,9

NZ

112,4

US

128,5

ZA

97,2

ZZ

102,8

0808 20 50

CN

84,3

ZA

98,9

ZZ

91,6

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

IL

178,5

MK

45,0

ZZ

92,3

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/14

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 840/2010 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2010

de stabilire a restituirilor la export în sectorul cărnii de vită și mânzat

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (1), în special articolul 164 alineatul (2) și articolul 170, coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Articolul 162 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că diferența dintre prețurile de pe piața mondială și cele de pe piața Uniunii pentru produsele enumerate în partea XV din anexa I la regulamentul respectiv poate fi acoperită de o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 162 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că diferența dintre prețurile de pe piața mondială și cele de pe piața Uniunii pentru produsele enumerate în partea XV din anexa I la regulamentul respectiv poate fi acoperită de o restituire la export.

| (2) | Având în vedere situația actuală a pieței în sectorul cărnii de vită și mânzat, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și criteriile prevăzute la articolele 162, 163, 164, 167, 168 și 169 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere situația actuală a pieței în sectorul cărnii de vită și mânzat, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și criteriile prevăzute la articolele 162, 163, 164, 167, 168 și 169 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

| (3) | Articolul 164 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că restituirile pot să varieze în funcție de destinație, în special dacă situația pieței mondiale, cerințele specifice ale anumitor piețe sau obligațiile decurgând din acordurile încheiate în conformitate cu articolul 300 din tratat impun acest lucru. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 164 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că restituirile pot să varieze în funcție de destinație, în special dacă situația pieței mondiale, cerințele specifice ale anumitor piețe sau obligațiile decurgând din acordurile încheiate în conformitate cu articolul 300 din tratat impun acest lucru.

| (4) | Restituirile trebuie acordate numai pentru produsele autorizate pentru liberă circulație în Uniune, care poartă marca de sănătate prevăzută la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (2). Aceste produse trebuie să îndeplinească, de asemenea, cerințele stabilite de Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (3) și de Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (4). |
| --- | --- |

(4)

Restituirile trebuie acordate numai pentru produsele autorizate pentru liberă circulație în Uniune, care poartă marca de sănătate prevăzută la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (2). Aceste produse trebuie să îndeplinească, de asemenea, cerințele stabilite de Regulamentul (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (3) și de Regulamentul (CE) nr. 854/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a normelor specifice de organizare a controalelor oficiale privind produsele de origine animală destinate consumului uman (4).

| (5) | Articolul 7 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1359/2007 al Comisiei din 21 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de acordare a restituirilor speciale la export pentru unele tranșe de carne de vită și mânzat dezosată (5) prevede o reducere a restituirii speciale în cazul în care cantitatea tranșelor de carne dezosată care urmează să fie exportată se ridică la mai puțin de 95 %, dar nu mai puțin de 85 %, din greutatea totală a tranșelor obținute prin dezosare. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 7 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1359/2007 al Comisiei din 21 noiembrie 2007 de stabilire a condițiilor de acordare a restituirilor speciale la export pentru unele tranșe de carne de vită și mânzat dezosată (5) prevede o reducere a restituirii speciale în cazul în care cantitatea tranșelor de carne dezosată care urmează să fie exportată se ridică la mai puțin de 95 %, dar nu mai puțin de 85 %, din greutatea totală a tranșelor obținute prin dezosare.

| (6) | Restituirile aplicabile în prezent au fost stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 649/2010 al Comisiei (6). Deoarece trebuie stabilite noi restituiri, regulamentul respectiv trebuie abrogat. |
| --- | --- |

(6)

Restituirile aplicabile în prezent au fost stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 649/2010 al Comisiei (6). Deoarece trebuie stabilite noi restituiri, regulamentul respectiv trebuie abrogat.

| (7) | Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte, |
| --- | --- |

(7)

Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Restituirile la export prevăzute la articolul 164 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se acordă pentru produsele și în valorile stabilite în anexa la prezentul regulament, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   Produsele eligibile pentru restituire în conformitate cu alineatul (1) trebuie să îndeplinească cerințele relevante prevăzute de Regulamentele (CE) nr. 852/2004 și (CE) nr. 853/2004 și, în special, să fie preparate într-o unitate autorizată și să respecte cerințele marcării privind sănătatea prevăzute în secțiunea I capitolul III din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 854/2004.

Articolul 2

În cazul menționat la articolul 7 alineatul (2) al treilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1359/2007, rata restituirii pentru produsele încadrate la codul de produs 0201 30 00 9100 se reduce cu 3,5 EUR/100 kg.

Articolul 3

Regulamentul (UE) nr. 649/2010 se abrogă.

Articolul 4

Prezentul regulament intră în vigoare la 24 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

2

(3)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

3

(4)  JO L 139, 30.4.2004, p. 206.

4

(5)  JO L 304, 22.11.2007, p. 21.

5

(6)  JO L 191, 23.7.2010, p. 3.

6

---

ANEXĂ

Restituiri la export în sectorul cărnii de vită și mânzat aplicabile începând cu 24 septembrie 2010

| Codul produselor | Destinație | Unitatea de măsură | Valoarea restituirilor |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg greutate animal viu | 12,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg greutate animal viu | 12,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 10,8 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 14,4 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 14,4 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 10,8 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 30,5 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 17,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 10,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg greutate netă | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg greutate netă | 3,3 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 3,8 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg greutate netă | 42,4 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 24,9 |
| EG | EUR/100 kg greutate netă | 51,7 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg greutate netă | 25,4 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 15,0 |
| EG | EUR/100 kg greutate netă | 31,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 2,7 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 2,7 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 2,7 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 2,7 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg greutate netă | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg greutate netă | 3,3 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg greutate netă | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg greutate netă | 3,8 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg greutate netă | 11,6 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg greutate netă | 10,3 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg greutate netă | 11,6 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg greutate netă | 10,3 |
| NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1).
  Codurile destinațiilor sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19).
  Celelalte destinații sunt definite după cum urmează:







  B00 | : | Toate destinațiile (țări terțe, alte teritorii, aprovizionare cu alimente și destinații asimilate unor exporturi în afara Uniunii). |
| B02 | : | B04 și destinația EG. |
| B03 | : | Albania, Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, aprovizionare cu alimente și combustibil [destinații prevăzute la articolele 33 și 42 și, dacă este cazul, la articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 612/2009 al Comisiei (JO L 186, 17.7.2009, p. 1)]. |
| B04 | : | Turcia, Ucraina, Belarus, Moldova, Rusia, Georgia, Armenia, Azerbaidjan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadjikistan, Kârghâzstan, Maroc, Algeria, Tunisia, Libia, Liban, Siria, Irak, Iran, Israel, Cisiordania/Fâșia Gaza, Iordania, Arabia Saudită, Kuweit, Bahrain, Qatar, Emiratele Arabe Unite, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birmania), Thailanda, Vietnam, Indonezia, Filipine, China, Coreea de Nord, Hong Kong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Ciad, Capul Verde, Senegal, Gambia, Guineea-Bissau, Guineea, Sierra Leone, Liberia, Coasta de Fildeș, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Camerun, Republica Centrafricană, Guineea Ecuatorială, São Tomé și Principe, Gabon, Congo, Republica Democratică Congo, Ruanda, Burundi, Sfânta Elena și teritoriile dependente, Angola, Etiopia, Eritreea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychelles și teritoriile dependente, Teritoriul Britanic al Oceanului Indian, Mozambic, Mauritius, Comore, Mayotte, Zambia, Malawi, Africa de Sud, Lesotho. |

Codul produselor

Destinație

Unitatea de măsură

Valoarea restituirilor

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg greutate animal viu

12,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg greutate animal viu

12,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg greutate netă

18,3

B03

EUR/100 kg greutate netă

10,8

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg greutate netă

24,4

B03

EUR/100 kg greutate netă

14,4

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg greutate netă

24,4

B03

EUR/100 kg greutate netă

14,4

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg greutate netă

18,3

B03

EUR/100 kg greutate netă

10,8

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg greutate netă

30,5

B03

EUR/100 kg greutate netă

17,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg greutate netă

18,3

B03

EUR/100 kg greutate netă

10,8

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg greutate netă

3,3

CA (5)

EUR/100 kg greutate netă

3,3

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg greutate netă

11,3

B03

EUR/100 kg greutate netă

3,8

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg greutate netă

42,4

B03

EUR/100 kg greutate netă

24,9

EG

EUR/100 kg greutate netă

51,7

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg greutate netă

25,4

B03

EUR/100 kg greutate netă

15,0

EG

EUR/100 kg greutate netă

31,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg greutate netă

8,1

B03

EUR/100 kg greutate netă

2,7

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg greutate netă

8,1

B03

EUR/100 kg greutate netă

2,7

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg greutate netă

8,1

B03

EUR/100 kg greutate netă

2,7

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg greutate netă

8,1

B03

EUR/100 kg greutate netă

2,7

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg greutate netă

3,3

CA (5)

EUR/100 kg greutate netă

3,3

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg greutate netă

11,3

B03

EUR/100 kg greutate netă

3,8

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg greutate netă

11,6

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg greutate netă

10,3

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg greutate netă

11,6

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg greutate netă

10,3

NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1).

Codurile destinațiilor sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19).

Celelalte destinații sunt definite după cum urmează:

B00

:

Toate destinațiile (țări terțe, alte teritorii, aprovizionare cu alimente și destinații asimilate unor exporturi în afara Uniunii).

B02

:

B04 și destinația EG.

B03

:

Albania, Croația, Bosnia și Herțegovina, Serbia, Kosovo (), Muntenegru, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, aprovizionare cu alimente și combustibil [destinații prevăzute la articolele 33 și 42 și, dacă este cazul, la articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 612/2009 al Comisiei (JO L 186, 17.7.2009, p. 1)].

B04

:

Turcia, Ucraina, Belarus, Moldova, Rusia, Georgia, Armenia, Azerbaidjan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadjikistan, Kârghâzstan, Maroc, Algeria, Tunisia, Libia, Liban, Siria, Irak, Iran, Israel, Cisiordania/Fâșia Gaza, Iordania, Arabia Saudită, Kuweit, Bahrain, Qatar, Emiratele Arabe Unite, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birmania), Thailanda, Vietnam, Indonezia, Filipine, China, Coreea de Nord, Hong Kong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Ciad, Capul Verde, Senegal, Gambia, Guineea-Bissau, Guineea, Sierra Leone, Liberia, Coasta de Fildeș, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Camerun, Republica Centrafricană, Guineea Ecuatorială, São Tomé și Principe, Gabon, Congo, Republica Democratică Congo, Ruanda, Burundi, Sfânta Elena și teritoriile dependente, Angola, Etiopia, Eritreea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychelles și teritoriile dependente, Teritoriul Britanic al Oceanului Indian, Mozambic, Mauritius, Comore, Mayotte, Zambia, Malawi, Africa de Sud, Lesotho.

---

(1)  Astfel cum este definit în Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

(2)  Admiterea în această subpoziție este condiționată de prezentarea certificatului menționat în anexa la Regulamentul (CE) nr. 433/2007 al Comisiei (JO L 104, 21.4.2007, p. 3).

(3)  Acordarea restituirii este condiționată de respectarea condițiilor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1359/2007 al Comisiei (JO L 304, 22.11.2007, p. 21) și, după caz, de Regulamentul (CE) nr. 1741/2006 al Comisiei (OJ L 329, 25.11.2006, p. 7).

(4)  Realizate în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1643/2006 al Comisiei (JO L 308, 8.11.2006, p. 7).

(5)  Realizate în condițiile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1041/2008 al Comisiei (JO L 281, 24.10.2008, p. 3).

(6)  Acordarea restituirii este condiționată de respectarea condițiilor prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1731/2006 al Comisiei (JO L 325, 24.11.2006, p. 12).

(7)  Conținutul de carne de vită și mânzat macră, cu excepția grăsimii, se stabilește conform procedurii de analiză prevăzute în anexa la Regulamentul (CEE) nr. 2429/86 al Comisiei (JO L 210, 1.8.1986, p. 39).

Expresia „conținut mediu” se referă la cantitatea eșantionului, astfel cum este acesta definit la articolul 2 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 765/2002 al Comisiei (JO L 117, 4.5.2002, p. 6). Eșantionul se prelevează din porțiunea lotului în cauză care prezintă riscul cel mai mare.

---

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/18

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 841/2010 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2010

de stabilire a restituirilor la export în sectorul cărnii de pasăre

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (1), în special articolul 164 alineatul (2) și articolul 170, coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Articolul 162 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că diferența dintre prețurile de pe piața mondială și cele din Uniune pentru produsele menționate în partea XX din anexa I la regulamentul respectiv poate fi acoperită de o restituire la export. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 162 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că diferența dintre prețurile de pe piața mondială și cele din Uniune pentru produsele menționate în partea XX din anexa I la regulamentul respectiv poate fi acoperită de o restituire la export.

| (2) | Ținând seama de situația actuală a pieței în sectorul cărnii de pasăre, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și criteriile prevăzute la articolele 162, 163, 164, 167 și 169 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ținând seama de situația actuală a pieței în sectorul cărnii de pasăre, trebuie stabilite restituiri la export în conformitate cu normele și criteriile prevăzute la articolele 162, 163, 164, 167 și 169 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

| (3) | Articolul 164 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că restituirile pot să varieze în funcție de destinație, în special dacă situația pieței mondiale, cerințele specifice ale anumitor piețe sau obligațiile decurgând din acordurile încheiate în conformitate cu articolul 300 din tratat impun acest lucru. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 164 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 prevede că restituirile pot să varieze în funcție de destinație, în special dacă situația pieței mondiale, cerințele specifice ale anumitor piețe sau obligațiile decurgând din acordurile încheiate în conformitate cu articolul 300 din tratat impun acest lucru.

| (4) | Restituirile trebuie acordate numai pentru produsele autorizate pentru liberă circulație în Uniune, care poartă marca de identificare prevăzută la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (2). Aceste produse trebuie să respecte, de asemenea, cerințele Regulamentului (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (3). |
| --- | --- |

(4)

Restituirile trebuie acordate numai pentru produsele autorizate pentru liberă circulație în Uniune, care poartă marca de identificare prevăzută la articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 853/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 de stabilire a unor norme specifice de igienă care se aplică alimentelor de origine animală (2). Aceste produse trebuie să respecte, de asemenea, cerințele Regulamentului (CE) nr. 852/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind igiena produselor alimentare (3).

| (5) | Restituirile aplicabile în prezent au fost stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 525/2010 al Comisiei (4). Deoarece trebuie stabilite noi restituiri, regulamentul respectiv trebuie abrogat. |
| --- | --- |

(5)

Restituirile aplicabile în prezent au fost stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 525/2010 al Comisiei (4). Deoarece trebuie stabilite noi restituiri, regulamentul respectiv trebuie abrogat.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Restituirile la export prevăzute la articolul 164 din Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 se acordă pentru produsele și în valorile stabilite în anexa la prezentul regulament, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute la alineatul (2) din prezentul articol.

(2)   Produsele eligibile pentru restituire în conformitate cu alineatul (1) trebuie să îndeplinească cerințele relevante prevăzute de Regulamentele (CE) nr. 852/2004 și (CE) nr. 853/2004 și, în special, să fie preparate într-o unitate autorizată și să respecte condițiile privind marcajul de identificare prevăzute în secțiunea I din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 853/2004.

Articolul 2

Regulamentul (UE) nr. 525/2010 se abrogă.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare la 24 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

2

(3)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

3

(4)  JO L 152, 18.6.2010, p. 5.

4

---

ANEXĂ

Restituiri la export în sectorul cărnii de pasăre aplicabile începând cu 24 septembrie 2010

| Codul produselor | Destinația | Unitatea de măsură | Valoarea restituirilor |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), modificat.
  Celelalte destinații sunt definite după cum urmează:






  V03: | A24, Angola, Arabia Saudită, Kuweit, Bahrain, Qatar, Oman, Emiratele Arabe Unite, Iordania, Yemen, Liban, Irak, Iran. |

Codul produselor

Destinația

Unitatea de măsură

Valoarea restituirilor

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

32,50

NB: Codurile produselor, precum și codurile destinațiilor de serie „A” sunt definite în Regulamentul (CEE) nr. 3846/87 al Comisiei (JO L 366, 24.12.1987, p. 1), modificat.

Celelalte destinații sunt definite după cum urmează:

V03:

A24, Angola, Arabia Saudită, Kuweit, Bahrain, Qatar, Oman, Emiratele Arabe Unite, Iordania, Yemen, Liban, Irak, Iran.

---

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/20

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 842/2010 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2010

de stabilire a prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 143,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 614/2009 al Consiliului din 7 iulie 2009 privind regimul comun de comercializare a ovalbuminei și lactalbuminei (2), în special articolul 3 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) stabilește normele de aplicare a regimului privind aplicarea de taxe suplimentare la import și stabilește prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1484/95 al Comisiei (3) stabilește normele de aplicare a regimului privind aplicarea de taxe suplimentare la import și stabilește prețurile reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină.

| (2) | Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se determină prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor și pentru ovalbumină rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile anumitor produse ținând seama de variațiile prețurilor în funcție de origine. Prin urmare, este necesar ca prețurile reprezentative să fie publicate. |
| --- | --- |

(2)

Din controlul regulat al datelor pe baza cărora se determină prețurile reprezentative pentru produsele din sectorul cărnii de pasăre și din cel al ouălor și pentru ovalbumină rezultă că este necesară modificarea prețurilor reprezentative pentru importurile anumitor produse ținând seama de variațiile prețurilor în funcție de origine. Prin urmare, este necesar ca prețurile reprezentative să fie publicate.

| (3) | Ținând seama de situația pieței, este necesară aplicarea acestei modificări în cel mai scurt timp. |
| --- | --- |

(3)

Ținând seama de situația pieței, este necesară aplicarea acestei modificări în cel mai scurt timp.

| (4) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1484/95 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 181, 14.7.2009, p. 8.

2

(3)  JO L 145, 29.6.1995, p. 47.

3

---

ANEXĂ

la regulamentul Comisiei din 23 septembrie 2010 de stabilire a prețurilor reprezentative în sectorul cărnii de pasăre și în cel al ouălor și pentru ovalbumină și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1484/95

„ANEXA I

| Cod NC | Denumirea mărfurilor | Preț reprezentativ
  (în EUR/100 kg) | Garanția menționată la articolul 3 alineatul (3)
  (în EUR/100 kg) | Origine (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %» | 137,4 | 0 | BR |
| 146,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %» | 127,2 | 0 | BR |
| 143,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Bucăți dezosate, congelate de cocoși și de găini | 212,6 | 26 | BR |
| 269,1 | 9 | AR |
| 334,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Piepturi de pui congelate | 188,4 | 7 | BR |
| 0207 14 60 | Pulpe de pui congelate | 137,9 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Bucăți de curcan dezosate, congelate | 283,3 | 4 | BR |
| 314,5 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Gălbenușuri de ou | 318,9 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Ouă uscate fără coajă | 347,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Preparate nefierte din cocoși sau găini | 285,8 | 0 | BR |
| 3502 11 90 | Ovalbumine uscate | 544,8 | 0 | AR |

Cod NC

Denumirea mărfurilor

Preț reprezentativ

(în EUR/100 kg)

Garanția menționată la articolul 3 alineatul (3)

(în EUR/100 kg)

Origine (1)

0207 12 10

Carcase de pui congelate, denumite «pui 70 %»

137,4

0

BR

146,0

0

AR

0207 12 90

Carcase de pui congelate, denumite «pui 65 %»

127,2

0

BR

143,2

0

AR

0207 14 10

Bucăți dezosate, congelate de cocoși și de găini

212,6

26

BR

269,1

9

AR

334,7

0

CL

0207 14 50

Piepturi de pui congelate

188,4

7

BR

0207 14 60

Pulpe de pui congelate

137,9

2

BR

0207 27 10

Bucăți de curcan dezosate, congelate

283,3

4

BR

314,5

0

CL

0408 11 80

Gălbenușuri de ou

318,9

0

AR

0408 91 80

Ouă uscate fără coajă

347,8

0

AR

1602 32 11

Preparate nefierte din cocoși sau găini

285,8

0

BR

3502 11 90

Ovalbumine uscate

544,8

0

AR

---

(1)  Nomenclatura țărilor, astfel cum este stabilită de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul «ZZ» reprezintă «alte origini».”

1

---

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/22

---

REGULAMENTUL (UE) NR. 843/2010 AL COMISIEI

din 23 septembrie 2010

de stabilire a prețului minim de vânzare pentru laptele praf degresat pentru cea de a 7-a invitație separată de participare la licitație în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 447/2010

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 43 litera (j), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 447/2010 al Comisiei (2) a deschis vânzările de lapte praf degresat prin procedură de licitație în conformitate cu condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1272/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului cu privire la achiziționarea și vânzarea produselor agricole în cadrul schemei de intervenție publică (3). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 447/2010 al Comisiei (2) a deschis vânzările de lapte praf degresat prin procedură de licitație în conformitate cu condițiile prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 1272/2009 al Comisiei din 11 decembrie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului cu privire la achiziționarea și vânzarea produselor agricole în cadrul schemei de intervenție publică (3).

| (2) | Având în vedere ofertele primite pentru invitațiile separate de participare la licitație, Comisia trebuie să stabilească un preț minim de vânzare sau să decidă să nu stabilească un preț minim de vânzare, în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1272/2009. |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere ofertele primite pentru invitațiile separate de participare la licitație, Comisia trebuie să stabilească un preț minim de vânzare sau să decidă să nu stabilească un preț minim de vânzare, în conformitate cu articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1272/2009.

| (3) | Având în vedere ofertele primite pentru cea de a 7-a invitație separată de participare la licitație, este necesar să se stabilească un preț minim de vânzare. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere ofertele primite pentru cea de a 7-a invitație separată de participare la licitație, este necesar să se stabilească un preț minim de vânzare.

| (4) | Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte, |
| --- | --- |

(4)

Comitetul de gestionare a organizării comune a piețelor agricole nu a emis niciun aviz în termenul stabilit de președinte,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cea de a 7-a invitație separată de participare la licitație pentru vânzarea de lapte praf degresat în cadrul procedurii de licitație deschise prin Regulamentul (UE) nr. 447/2010, pentru care termenul de depunere a ofertelor a expirat la 21 septembrie 2010, prețul minim de vânzare pentru laptele praf degresat este de 214,00 EUR/100 kg.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 24 septembrie 2010.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 23 septembrie 2010.

Pentru Comisie, pentru președinte

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 126, 22.5.2010, p. 19.

2

(3)  JO L 349, 29.12.2009, p. 1.

3

---

DECIZII

| 24.9.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 250/23

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 iunie 2010

privind ajutoarele fiscale acordate de Franța întreprinderilor de pescuit și Fondului pentru prevenirea riscurilor pescuitului [ajutor de stat C 24/08 (ex NN 38/07)]

[notificată cu numărul C(2010) 3938]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2010/569/UE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile (3) în conformitate cu articolele menționate anterior,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | În cadrul investigării ajutoarelor acordate Fondului pentru prevenirea riscurilor pescuitului (denumit în continuare „FPRP”) și întreprinderilor de pescuit, care a condus la Decizia 2008/936/CE a Comisiei (4), Comisia a luat cunoștință de existența unui regim fiscal specific în favoarea FPRP și a membrilor săi. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul investigării ajutoarelor acordate Fondului pentru prevenirea riscurilor pescuitului (denumit în continuare „FPRP”) și întreprinderilor de pescuit, care a condus la Decizia 2008/936/CE a Comisiei (4), Comisia a luat cunoștință de existența unui regim fiscal specific în favoarea FPRP și a membrilor săi.

| (2) | Acest regim fiscal nu a fost investigat în cursul procedurii care a condus la decizia din 20 mai 2008 deoarece el constituia un element nou, necunoscut de Comisie în momentul inițierii procedurii oficiale de investigare (5). |
| --- | --- |

(2)

Acest regim fiscal nu a fost investigat în cursul procedurii care a condus la decizia din 20 mai 2008 deoarece el constituia un element nou, necunoscut de Comisie în momentul inițierii procedurii oficiale de investigare (5).

| (3) | Totuși, considerând că deținea elemente suficient de explicite permițându-i să constate existența unor ajutoare ilegale, Comisia a decis efectuarea unei investigări preliminarii a acestor ajutoare fiscale (6). În urma acestei analize, printr-o decizie adoptată de asemenea la 20 mai 2008 (7), ea a deschis procedura oficială de investigare a respectivelor ajutoare. |
| --- | --- |

(3)

Totuși, considerând că deținea elemente suficient de explicite permițându-i să constate existența unor ajutoare ilegale, Comisia a decis efectuarea unei investigări preliminarii a acestor ajutoare fiscale (6). În urma acestei analize, printr-o decizie adoptată de asemenea la 20 mai 2008 (7), ea a deschis procedura oficială de investigare a respectivelor ajutoare.

| (4) | Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării. Nu a fost primită nicio observație de la părțile terțe interesate. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în termen de o lună de la data publicării. Nu a fost primită nicio observație de la părțile terțe interesate.

| (5) | Franța și-a transmis observațiile cu privire la deschiderea procedurii oficiale de investigare prin scrisoarea din 8 septembrie 2008. |
| --- | --- |

(5)

Franța și-a transmis observațiile cu privire la deschiderea procedurii oficiale de investigare prin scrisoarea din 8 septembrie 2008.

| (6) | De asemenea, prin scrisoarea din 29 noiembrie 2008 din cadrul procedurii de recuperare a ajutoarelor care au făcut obiectul Deciziei 2008/936/CE, Franța a comunicat informația conform căreia FPRP a fost desființat la 27 februarie 2008, iar soldul avansurilor primite din partea statului a fost rambursat. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, prin scrisoarea din 29 noiembrie 2008 din cadrul procedurii de recuperare a ajutoarelor care au făcut obiectul Deciziei 2008/936/CE, Franța a comunicat informația conform căreia FPRP a fost desființat la 27 februarie 2008, iar soldul avansurilor primite din partea statului a fost rambursat.

2.   DESCRIEREA AJUTOARELOR

| (7) | Pentru o descriere amănunțită a modului de funcționare a FPRP și a acțiunilor sale, Comisia recomandă consultarea Deciziei 2008/936/CE. |
| --- | --- |

(7)

Pentru o descriere amănunțită a modului de funcționare a FPRP și a acțiunilor sale, Comisia recomandă consultarea Deciziei 2008/936/CE.

| (8) | Regimul fiscal specific în favoarea FPRP și a membrilor săi este descris în cele două scrisori ale ministerului francez responsabil cu bugetul, care au fost comunicate Comisiei ca urmare a publicării deschiderii procedurii de investigare care a condus la Decizia 2008/936/CE (8). |
| --- | --- |

(8)

Regimul fiscal specific în favoarea FPRP și a membrilor săi este descris în cele două scrisori ale ministerului francez responsabil cu bugetul, care au fost comunicate Comisiei ca urmare a publicării deschiderii procedurii de investigare care a condus la Decizia 2008/936/CE (8).

| (9) | Prima scrisoare, din 5 februarie 2004, se înscrie în contextul instituirii FPRP, al cărui proiect de statut a fost aprobat în cadrul adunării constitutive care a avut loc la 10 februarie 2004. Scrisoarea indică următoarele:






  „— | fondul constituit sub forma unui sindicat profesional nu va fi supus impozitării întreprinderilor în ceea ce privește cotizațiile vărsate de pescarii proprietari și produsele financiare obținute din investiții de trezorerie; |
| --- | --- | --- |

(9)

Prima scrisoare, din 5 februarie 2004, se înscrie în contextul instituirii FPRP, al cărui proiect de statut a fost aprobat în cadrul adunării constitutive care a avut loc la 10 februarie 2004. Scrisoarea indică următoarele:

„—

fondul constituit sub forma unui sindicat profesional nu va fi supus impozitării întreprinderilor în ceea ce privește cotizațiile vărsate de pescarii proprietari și produsele financiare obținute din investiții de trezorerie;

| — | cotizațiile vărsate vor fi deductibile din rezultatul impozabil al pescarilor proprietari obținut în anul în care a avut loc vărsarea acestora. În mod excepțional, primele cotizații, vărsate cel târziu la 30 martie 2004, vor fi admise pentru a fi deduse din rezultatul înregistrat în anul 2003.” |
| --- | --- |

—

cotizațiile vărsate vor fi deductibile din rezultatul impozabil al pescarilor proprietari obținut în anul în care a avut loc vărsarea acestora. În mod excepțional, primele cotizații, vărsate cel târziu la 30 martie 2004, vor fi admise pentru a fi deduse din rezultatul înregistrat în anul 2003.”

| (10) | Scrisoarea oferă, de asemenea, o indicație cu privire la sumele care ar putea face obiectul deducerii menționate: cotizația anuală a pescarilor proprietari membri, deductibilă din venitul impozabil, ar avea o valoare cuprinsă între 1 000 și 15 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

Scrisoarea oferă, de asemenea, o indicație cu privire la sumele care ar putea face obiectul deducerii menționate: cotizația anuală a pescarilor proprietari membri, deductibilă din venitul impozabil, ar avea o valoare cuprinsă între 1 000 și 15 000 EUR.

| (11) | A doua scrisoare, din 28 noiembrie 2004, se referă în special la deducerea din venituri a cotizațiilor vărsate de membri. Ea se situează în contextul unei modificări a acordului privind garanțiile încheiat între FPRP și membrii săi care să le permită membrilor să recupereze cotizațiile vărsate și neutilizate. |
| --- | --- |

(11)

A doua scrisoare, din 28 noiembrie 2004, se referă în special la deducerea din venituri a cotizațiilor vărsate de membri. Ea se situează în contextul unei modificări a acordului privind garanțiile încheiat între FPRP și membrii săi care să le permită membrilor să recupereze cotizațiile vărsate și neutilizate.

| (12) | Scrisoarea indică următoarele:






  „— | cotizațiile vărsate de aderenți în conformitate cu aplicarea noului acord vor fi deductibile, pentru anul în care a avut loc vărsarea lor, până la suma de 10 000 EUR anual per membru, această limită majorându-se cu 25 % din partea reprezentată de beneficiile cuprinse între 40 000 și 80 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

(12)

Scrisoarea indică următoarele:

„—

cotizațiile vărsate de aderenți în conformitate cu aplicarea noului acord vor fi deductibile, pentru anul în care a avut loc vărsarea lor, până la suma de 10 000 EUR anual per membru, această limită majorându-se cu 25 % din partea reprezentată de beneficiile cuprinse între 40 000 și 80 000 EUR;

| — | cotizațiile vărsate care depășesc limitele menționate în cadrul unui proiect privind garanțiile instituit de fond sunt deductibile integral din venitul impozabil al membrilor, înregistrat în anul în care a avut loc vărsământul.” |
| --- | --- |

—

cotizațiile vărsate care depășesc limitele menționate în cadrul unui proiect privind garanțiile instituit de fond sunt deductibile integral din venitul impozabil al membrilor, înregistrat în anul în care a avut loc vărsământul.”

| (13) | Scrisoarea precizează că „un bilanț al acestei experiențe” va fi realizat la sfârșitul anului 2006 și că „vor fi studiate eventualele adaptări necesare”. Prin urmare, nu este vorba de un regim fiscal acordat cu titlu permanent. |
| --- | --- |

(13)

Scrisoarea precizează că „un bilanț al acestei experiențe” va fi realizat la sfârșitul anului 2006 și că „vor fi studiate eventualele adaptări necesare”. Prin urmare, nu este vorba de un regim fiscal acordat cu titlu permanent.

| (14) | În același timp, cu toate că scrisoarea din 28 noiembrie 2004 prevede deducerea cotizațiilor din venitul impozabil în anul în care a avut loc vărsământul, nimic nu indică punerea sub semnul întrebării a deducerii cotizațiilor vărsate la începutul lui 2004 (până la sfârșitul lunii martie) aferente veniturilor înregistrate în 2003, prevăzută în scrisoarea din 5 februarie 2004. |
| --- | --- |

(14)

În același timp, cu toate că scrisoarea din 28 noiembrie 2004 prevede deducerea cotizațiilor din venitul impozabil în anul în care a avut loc vărsământul, nimic nu indică punerea sub semnul întrebării a deducerii cotizațiilor vărsate la începutul lui 2004 (până la sfârșitul lunii martie) aferente veniturilor înregistrate în 2003, prevăzută în scrisoarea din 5 februarie 2004.

| (15) | Din cele două scrisori citate anterior rezultă că regimul fiscal acordat de Ministerul Finanțelor FPRP și membrilor săi cuprinde două aspecte:






  — | pe de o parte, scutirea FPRP de la plata impozitului pe profit; |
| --- | --- | --- |

(15)

Din cele două scrisori citate anterior rezultă că regimul fiscal acordat de Ministerul Finanțelor FPRP și membrilor săi cuprinde două aspecte:

—

pe de o parte, scutirea FPRP de la plata impozitului pe profit;

| — | pe de altă parte, posibilitatea oferită membrilor FPRP de a deduce din veniturile lor impozabile contribuțiile la fond. |
| --- | --- |

—

pe de altă parte, posibilitatea oferită membrilor FPRP de a deduce din veniturile lor impozabile contribuțiile la fond.

3.   MOTIVELE INIȚIERII PROCEDURII FORMALE DE INVESTIGARE

| (16) | Comisia a considerat că regimul fiscal acceptat de autoritățile franceze în favoarea FPRP și a membrilor acestuia trebuia analizat, ca și în cazul C 9/06, în optica regimului ajutoarelor de stat în funcție de avantajele pe care le oferea, pe de o parte, întreprinderilor de pescuit membre ale FPRP și, pe de altă parte, FPRP. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a considerat că regimul fiscal acceptat de autoritățile franceze în favoarea FPRP și a membrilor acestuia trebuia analizat, ca și în cazul C 9/06, în optica regimului ajutoarelor de stat în funcție de avantajele pe care le oferea, pe de o parte, întreprinderilor de pescuit membre ale FPRP și, pe de altă parte, FPRP.

3.1.   Existența ajutorului de stat

3.1.1.   Ajutorul de stat în favoarea FPRP

| (17) | După cum s-a menționat în Decizia 2008/936/CE, FPRP trebuie considerat ca fiind o întreprindere, în sensul legislației UE privind concurența. Faptul că FPRP nu avea un scop lucrativ sau că era un sindicat nu are nicio implicație în acest sens. |
| --- | --- |

(17)

După cum s-a menționat în Decizia 2008/936/CE, FPRP trebuie considerat ca fiind o întreprindere, în sensul legislației UE privind concurența. Faptul că FPRP nu avea un scop lucrativ sau că era un sindicat nu are nicio implicație în acest sens.

| (18) | Prin urmare, Comisia a considerat că regimul fiscal acordat FPRP de autoritățile franceze îi oferea acestuia un dublu avantaj în comparație cu ceilalți investitori privați care își desfășurau activitatea pe piețele la termen ale produselor petroliere:






  — | în primul rând, scutirea de la plata impozitului pe profit, descrisă la considerentul 9, de care beneficiază FPRP, reprezintă o diminuare a cheltuielilor care trebuie în mod normal suportate de întreprinderile din acest domeniu; |
| --- | --- | --- |

(18)

Prin urmare, Comisia a considerat că regimul fiscal acordat FPRP de autoritățile franceze îi oferea acestuia un dublu avantaj în comparație cu ceilalți investitori privați care își desfășurau activitatea pe piețele la termen ale produselor petroliere:

—

în primul rând, scutirea de la plata impozitului pe profit, descrisă la considerentul 9, de care beneficiază FPRP, reprezintă o diminuare a cheltuielilor care trebuie în mod normal suportate de întreprinderile din acest domeniu;

| — | în al doilea rând, avantajul fiscal acordat membrilor FPRP, oricare ar fi natura acestuia, constituie un stimul pentru a contribui la veniturile FPRP; el permite, astfel, FPRP să își mărească resursele financiare, în timp ce celelalte întreprinderi active în acest domeniu nu beneficiază de un astfel de mecanism. |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, avantajul fiscal acordat membrilor FPRP, oricare ar fi natura acestuia, constituie un stimul pentru a contribui la veniturile FPRP; el permite, astfel, FPRP să își mărească resursele financiare, în timp ce celelalte întreprinderi active în acest domeniu nu beneficiază de un astfel de mecanism.

| (19) | În urma investigării sale preliminarii, Comisia a considerat că avantajul vizat la considerentul 17 a fost acordat de stat și că el implica renunțarea la resurse statului. |
| --- | --- |

(19)

În urma investigării sale preliminarii, Comisia a considerat că avantajul vizat la considerentul 17 a fost acordat de stat și că el implica renunțarea la resurse statului.

| (20) | De asemenea, FPRP a beneficiat, grație măsurilor fiscale vizate la considerentul 17, de un avantaj financiar în comparație cu celelalte întreprinderi care interveneau pe piețele la termen, fie în Franța, fie în alte state membre. |
| --- | --- |

(20)

De asemenea, FPRP a beneficiat, grație măsurilor fiscale vizate la considerentul 17, de un avantaj financiar în comparație cu celelalte întreprinderi care interveneau pe piețele la termen, fie în Franța, fie în alte state membre.

| (21) | În decizia de inițiere a procedurii formale de investigare, Comisia a indicat, de asemenea, că presupunea că temeiul juridic în baza căruia FPRP a putut beneficia de scutirea de la plata impozitului pe profit era constituit de articolul 206 alineatul 1bis din Codul general al impozitelor (9), care permite acordarea de scutiri sindicatelor profesionale în anumite condiții. În aceste circumstanțe este posibil ca FPRP să fi beneficiat și de scutirea de la taxa profesională, după cum se prevede la articolul 1447 din codul citat anterior în favoarea organismelor care beneficiază de scutirea prevăzută la articolul 206 alineatul 1bis din același cod. |
| --- | --- |

(21)

În decizia de inițiere a procedurii formale de investigare, Comisia a indicat, de asemenea, că presupunea că temeiul juridic în baza căruia FPRP a putut beneficia de scutirea de la plata impozitului pe profit era constituit de articolul 206 alineatul 1bis din Codul general al impozitelor (9), care permite acordarea de scutiri sindicatelor profesionale în anumite condiții. În aceste circumstanțe este posibil ca FPRP să fi beneficiat și de scutirea de la taxa profesională, după cum se prevede la articolul 1447 din codul citat anterior în favoarea organismelor care beneficiază de scutirea prevăzută la articolul 206 alineatul 1bis din același cod.

3.1.2.   Ajutorul de stat în favoarea întreprinderilor de pescuit

| (22) | Avantajul financiar vizat la considerentul 17 a permis întreprinderilor de pescuit membre ale fondului să achiziționeze carburant la un tarif preferențial grație activității desfășurate de FPRP pe piețele la termen ale produselor petroliere. |
| --- | --- |

(22)

Avantajul financiar vizat la considerentul 17 a permis întreprinderilor de pescuit membre ale fondului să achiziționeze carburant la un tarif preferențial grație activității desfășurate de FPRP pe piețele la termen ale produselor petroliere.

| (23) | Posibilitatea acordată întreprinderilor de pescuit de a deduce din venituri cotizațiile la FPRP a avut ca efect diminuarea cheltuielilor care trebuiau suportate, în mod normal, din bugetul lor. Această posibilitate de deducere a fost hotărâtă de ministerul responsabil cu bugetul; de altfel, ea este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(23)

Posibilitatea acordată întreprinderilor de pescuit de a deduce din venituri cotizațiile la FPRP a avut ca efect diminuarea cheltuielilor care trebuiau suportate, în mod normal, din bugetul lor. Această posibilitate de deducere a fost hotărâtă de ministerul responsabil cu bugetul; de altfel, ea este imputabilă statului.

| (24) | Întreprinderile care au putut să aplice deducerea vizată la considerentul 22 au beneficiat de un avantaj financiar în comparație cu celelalte întreprinderi de pescuit din Uniune. Astfel, acest avantaj financiar a afectat schimburile dintre statele membre și a denaturat sau a riscat să denatureze concurența. Din această cauză, el reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(24)

Întreprinderile care au putut să aplice deducerea vizată la considerentul 22 au beneficiat de un avantaj financiar în comparație cu celelalte întreprinderi de pescuit din Uniune. Astfel, acest avantaj financiar a afectat schimburile dintre statele membre și a denaturat sau a riscat să denatureze concurența. Din această cauză, el reprezintă un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (25) | În plus, având în vedere informațiile din „Regulamentul de procedură detaliat al Fondului pentru prevenirea riscurilor pescuitului”, document comunicat, la rândul său, în cadrul procedurii formale de investigare a ajutorului C 9/06, Comisia constatase că atunci când cotizațiile la FPRP, stabilite pe bază declarativă în funcție de consumul estimat de carburant pentru anul următor, erau calculate pe o bază superioară consumului real, deducerea fiscală efectuată în favoarea proprietarului navei îi revenea acestuia în continuare în totalitate. Acest sistem părea să stimuleze proprietarii de nave să supraestimeze necesitățile în materie de acoperire cu singurul scop de a beneficia de deducerea fiscală. |
| --- | --- |

(25)

În plus, având în vedere informațiile din „Regulamentul de procedură detaliat al Fondului pentru prevenirea riscurilor pescuitului”, document comunicat, la rândul său, în cadrul procedurii formale de investigare a ajutorului C 9/06, Comisia constatase că atunci când cotizațiile la FPRP, stabilite pe bază declarativă în funcție de consumul estimat de carburant pentru anul următor, erau calculate pe o bază superioară consumului real, deducerea fiscală efectuată în favoarea proprietarului navei îi revenea acestuia în continuare în totalitate. Acest sistem părea să stimuleze proprietarii de nave să supraestimeze necesitățile în materie de acoperire cu singurul scop de a beneficia de deducerea fiscală.

| (26) | Pe baza respectivului document Comisia a constatat, de asemenea, că anumiți membri a căror activitate nu era legată de pescuit, dar care erau pregătiți să „ofere susținere morală sindicatului”, avuseseră la rândul lor posibilitatea de a beneficia de deducerea fiscală a contribuțiilor la FPRP, chiar dacă acestea nu erau destinate să acopere riscul garanției. |
| --- | --- |

(26)

Pe baza respectivului document Comisia a constatat, de asemenea, că anumiți membri a căror activitate nu era legată de pescuit, dar care erau pregătiți să „ofere susținere morală sindicatului”, avuseseră la rândul lor posibilitatea de a beneficia de deducerea fiscală a contribuțiilor la FPRP, chiar dacă acestea nu erau destinate să acopere riscul garanției.

3.2.   Compatibilitatea cu piața internă

| (27) | În ceea ce privește acest aspect, Comisia face trimitere la analiza elaborată în Decizia 2008/936/CE. Într-adevăr, Comisia a considerat că FPRP și întreprinderile de pescuit au beneficiat de ajutoare pentru funcționare și că nicio dispoziție din TFUE și niciun instrument adoptat de Comisie cu privire la ajutoarele de stat nu permite considerarea acestor ajutoare ca fiind compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește acest aspect, Comisia face trimitere la analiza elaborată în Decizia 2008/936/CE. Într-adevăr, Comisia a considerat că FPRP și întreprinderile de pescuit au beneficiat de ajutoare pentru funcționare și că nicio dispoziție din TFUE și niciun instrument adoptat de Comisie cu privire la ajutoarele de stat nu permite considerarea acestor ajutoare ca fiind compatibile cu piața internă.

| (28) | Prin urmare, Comisia a comunicat Franței că are îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea acestor măsuri de ajutor cu piața internă. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, Comisia a comunicat Franței că are îndoieli serioase cu privire la compatibilitatea acestor măsuri de ajutor cu piața internă.

4.   OBSERVAȚIILE FRANȚEI

4.1.   Măsura fiscală în favoarea întreprinderilor de pescuit

| (29) | Franța consideră că măsurile fiscale în favoarea întreprinderilor de pescuit nu constituie ajutoare de stat, deoarece cotizațiile vărsate la FPRP de întreprinderile de pescuit fac parte din cheltuielile generale asociate desfășurării activității acestora. Or, în temeiul articolului 39 din Codul general al impozitelor aceste cheltuieli sunt deductibile din venitul impozabil. Prin urmare, deducerea acestor cheltuieli corespunde aplicării unei măsuri generale și nu constituie, astfel, un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(29)

Franța consideră că măsurile fiscale în favoarea întreprinderilor de pescuit nu constituie ajutoare de stat, deoarece cotizațiile vărsate la FPRP de întreprinderile de pescuit fac parte din cheltuielile generale asociate desfășurării activității acestora. Or, în temeiul articolului 39 din Codul general al impozitelor aceste cheltuieli sunt deductibile din venitul impozabil. Prin urmare, deducerea acestor cheltuieli corespunde aplicării unei măsuri generale și nu constituie, astfel, un ajutor de stat.

| (30) | Franța recunoaște că scrisorile menționate la considerentul 7 nu conțineau nicio informație cu privire la regimul de restituire a cotizațiilor. Cu toate acestea, Franța precizează că aceasta nu înseamnă că respectiva restituire nu avea niciun impact fiscal. Într-adevăr, conform principiilor de drept comun legate de determinarea rezultatului impozabil, restituirea acestor cotizații întreprinderilor de pescuit membre ale FPRP reprezenta un produs supus impozitului pe profitul acestor întreprinderi. Franța mai precizează că, în cazul în care prețul carburantului a fost mai ridicat decât prețul maxim fixat în acordul privind garanțiile, compensația obținută de întreprinderile membre ale FPRP a reprezentat un profit impozabil. Prin urmare, întreprinderile membre nu aveau niciun interes să își supraestimeze necesitățile de consum, deoarece aceasta ar fi implicat o impozitare suplimentară. |
| --- | --- |

(30)

Franța recunoaște că scrisorile menționate la considerentul 7 nu conțineau nicio informație cu privire la regimul de restituire a cotizațiilor. Cu toate acestea, Franța precizează că aceasta nu înseamnă că respectiva restituire nu avea niciun impact fiscal. Într-adevăr, conform principiilor de drept comun legate de determinarea rezultatului impozabil, restituirea acestor cotizații întreprinderilor de pescuit membre ale FPRP reprezenta un produs supus impozitului pe profitul acestor întreprinderi. Franța mai precizează că, în cazul în care prețul carburantului a fost mai ridicat decât prețul maxim fixat în acordul privind garanțiile, compensația obținută de întreprinderile membre ale FPRP a reprezentat un profit impozabil. Prin urmare, întreprinderile membre nu aveau niciun interes să își supraestimeze necesitățile de consum, deoarece aceasta ar fi implicat o impozitare suplimentară.

| (31) | De asemenea, conform declarațiilor Franței, caracterul selectiv al măsurii de ajutor poate fi justificat prin natura și aspectele economice ale sistemului. Astfel, pot exista motive legitime care justifică un tratament diferențiat, în urma acestuia rezultând acordarea de avantaje. Franța nu furnizează însă niciun element care să permită justificarea în cazul de față a tratamentului diferențiat al întreprinderilor de pescuit. |
| --- | --- |

(31)

De asemenea, conform declarațiilor Franței, caracterul selectiv al măsurii de ajutor poate fi justificat prin natura și aspectele economice ale sistemului. Astfel, pot exista motive legitime care justifică un tratament diferențiat, în urma acestuia rezultând acordarea de avantaje. Franța nu furnizează însă niciun element care să permită justificarea în cazul de față a tratamentului diferențiat al întreprinderilor de pescuit.

4.2.   Măsura fiscală în favoarea FPRP

| (32) | Franța consideră că scutirea de la plata impozitului pe profit de care a beneficiat FPRP este justificată de caracterul său nelucrativ, precum și de natura sa de sindicat profesional. |
| --- | --- |

(32)

Franța consideră că scutirea de la plata impozitului pe profit de care a beneficiat FPRP este justificată de caracterul său nelucrativ, precum și de natura sa de sindicat profesional.

| (33) | Franța atrage atenția asupra conformității acestei scutiri cu legislația Uniunii Europene. Într-adevăr, scopul însuși al impozitului pe profit este impozitarea activităților cu caracter lucrativ. În temeiul acestui principiu, Franța reamintește că însăși Comisia consideră în Comunicarea privind aplicarea normelor cu privire la ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice (10) (denumită în continuare „comunicarea privind impozitarea directă”) că scutirea întreprinderilor fără scop lucrativ de la plata impozitului pe profit se poate justifica prin natura sistemului fiscal. |
| --- | --- |

(33)

Franța atrage atenția asupra conformității acestei scutiri cu legislația Uniunii Europene. Într-adevăr, scopul însuși al impozitului pe profit este impozitarea activităților cu caracter lucrativ. În temeiul acestui principiu, Franța reamintește că însăși Comisia consideră în Comunicarea privind aplicarea normelor cu privire la ajutorul de stat în cazul măsurilor referitoare la impozitarea directă a activităților economice (10) (denumită în continuare „comunicarea privind impozitarea directă”) că scutirea întreprinderilor fără scop lucrativ de la plata impozitului pe profit se poate justifica prin natura sistemului fiscal.

5.   EVALUARE

| (34) | Evaluarea expusă în decizia de inițiere a procedurii trebuie revizuită și completată în lumina observațiilor comunicate de Franța la 8 septembrie și la 29 noiembrie 2008 (a se vedea considerentele 5 și 6). |
| --- | --- |

(34)

Evaluarea expusă în decizia de inițiere a procedurii trebuie revizuită și completată în lumina observațiilor comunicate de Franța la 8 septembrie și la 29 noiembrie 2008 (a se vedea considerentele 5 și 6).

| (35) | Analiza este efectuată ținând cont de dublul scop al FPRP și anume, în primul rând, de a achiziționa opțiuni financiare pe piețele la termen ale petrolului sau ale produselor sale derivate și, în al doilea rând, de a vărsa întreprinderilor de pescuit membre suma reprezentând diferența dintre prețul mediu lunar de referință și „prețul maxim garantat” sau prețul de 30 de eurocenți per litru în funcție de perioadă. |
| --- | --- |

(35)

Analiza este efectuată ținând cont de dublul scop al FPRP și anume, în primul rând, de a achiziționa opțiuni financiare pe piețele la termen ale petrolului sau ale produselor sale derivate și, în al doilea rând, de a vărsa întreprinderilor de pescuit membre suma reprezentând diferența dintre prețul mediu lunar de referință și „prețul maxim garantat” sau prețul de 30 de eurocenți per litru în funcție de perioadă.

5.1.   Măsura fiscală în favoarea întreprinderilor de pescuit

| (36) | Măsura fiscală respectivă constă în posibilitatea de a deduce din venitul impozabil cotizațiile vărsate FPRP de întreprinderea de pescuit. |
| --- | --- |

(36)

Măsura fiscală respectivă constă în posibilitatea de a deduce din venitul impozabil cotizațiile vărsate FPRP de întreprinderea de pescuit.

| (37) | Franța consideră că această deducere nu constituie un ajutor de stat pe motiv că aceste cotizații intră în categoria cheltuielilor generale ale întreprinderilor, sistemul fiscal francez prevăzând deducerea acestui tip de cheltuieli din venitul impozabil. Din acest motiv, ar fi vorba despre o aplicare a unei măsuri generale, această deducere neconstituind un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(37)

Franța consideră că această deducere nu constituie un ajutor de stat pe motiv că aceste cotizații intră în categoria cheltuielilor generale ale întreprinderilor, sistemul fiscal francez prevăzând deducerea acestui tip de cheltuieli din venitul impozabil. Din acest motiv, ar fi vorba despre o aplicare a unei măsuri generale, această deducere neconstituind un ajutor de stat.

| (38) | Comisia a constatat că, în temeiul articolului 39 din Codul general al impozitelor, cheltuielile generale sunt într-adevăr deductibile din profitul întreprinderii. Aceasta reprezintă o măsură generală care se aplică tuturor întreprinderilor, indiferent de domeniul lor de activitate. Această posibilitate de deducere ar face, deci, parte din categoria măsurilor fiscale aflate la dispoziția tuturor actorilor economici, vizate la punctul 13 din comunicarea privind impozitarea directă. În acest sens, o astfel de măsură care s-ar aplica în mod nediferențiat tuturor întreprinderilor și producătorilor nu ar fi un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(38)

Comisia a constatat că, în temeiul articolului 39 din Codul general al impozitelor, cheltuielile generale sunt într-adevăr deductibile din profitul întreprinderii. Aceasta reprezintă o măsură generală care se aplică tuturor întreprinderilor, indiferent de domeniul lor de activitate. Această posibilitate de deducere ar face, deci, parte din categoria măsurilor fiscale aflate la dispoziția tuturor actorilor economici, vizate la punctul 13 din comunicarea privind impozitarea directă. În acest sens, o astfel de măsură care s-ar aplica în mod nediferențiat tuturor întreprinderilor și producătorilor nu ar fi un ajutor de stat.

| (39) | Franța susține că deductibilitatea cheltuielilor cu titlu de cheltuieli generale este determinată în funcție de scopul cheltuielilor. Dacă acestea au fost realizate în interesul întreprinderii, ele sunt în principiu deductibile. Astfel, cotizațiile vărsate organismelor profesionale (sindicate, camere de comerț, [...]) reprezintă prin definiție cheltuieli angajate în interesul desfășurării activității și sunt întotdeauna acceptate ca fiind deductibile din rezultatul impozabil. Deoarece FPRP este un sindicat profesional, deductibilitatea cotizațiilor se înscrie în acest context. |
| --- | --- |

(39)

Franța susține că deductibilitatea cheltuielilor cu titlu de cheltuieli generale este determinată în funcție de scopul cheltuielilor. Dacă acestea au fost realizate în interesul întreprinderii, ele sunt în principiu deductibile. Astfel, cotizațiile vărsate organismelor profesionale (sindicate, camere de comerț, [...]) reprezintă prin definiție cheltuieli angajate în interesul desfășurării activității și sunt întotdeauna acceptate ca fiind deductibile din rezultatul impozabil. Deoarece FPRP este un sindicat profesional, deductibilitatea cotizațiilor se înscrie în acest context.

| (40) | Printre altele, Comisia a indicat la considerentul 20 din Decizia 2008/936/CE că „FPRP este așadar conceput ca o societate de asigurare mutuală care propune aderenților săi, contra cotizațiilor acestora, un anumit număr de prestații”. |
| --- | --- |

(40)

Printre altele, Comisia a indicat la considerentul 20 din Decizia 2008/936/CE că „FPRP este așadar conceput ca o societate de asigurare mutuală care propune aderenților săi, contra cotizațiilor acestora, un anumit număr de prestații”.

| (41) | Or, cotizațiile la asigurare fac parte din cheltuielile suportate de întreprinderi pentru a se proteja împotriva diverselor riscuri. Riscul de fluctuație a cursului petrolului poate fi considerat ca fiind unul dintre aceste riscuri. Cheltuielile respective sunt direct legate de realizarea activității profesionale și nu contribuie la creșterea activelor întreprinderii; ele sunt, de asemenea, deductibile din venitul impozabil în calitate de cheltuieli generale. Se poate, deci, considera că, în temeiul articolului 39 din Codul general al impozitelor din Franța, cotizațiile la FPRP destinate prevenirii riscului de fluctuație a cursului petrolului sunt deductibile din rezultatul întreprinderii. În aceste condiții este într-adevăr vorba de aplicarea unei măsuri generale. Această posibilitate de deducere nu constituie, prin urmare, un ajutor de stat. |
| --- | --- |

(41)

Or, cotizațiile la asigurare fac parte din cheltuielile suportate de întreprinderi pentru a se proteja împotriva diverselor riscuri. Riscul de fluctuație a cursului petrolului poate fi considerat ca fiind unul dintre aceste riscuri. Cheltuielile respective sunt direct legate de realizarea activității profesionale și nu contribuie la creșterea activelor întreprinderii; ele sunt, de asemenea, deductibile din venitul impozabil în calitate de cheltuieli generale. Se poate, deci, considera că, în temeiul articolului 39 din Codul general al impozitelor din Franța, cotizațiile la FPRP destinate prevenirii riscului de fluctuație a cursului petrolului sunt deductibile din rezultatul întreprinderii. În aceste condiții este într-adevăr vorba de aplicarea unei măsuri generale. Această posibilitate de deducere nu constituie, prin urmare, un ajutor de stat.

5.2.   Măsura fiscală în favoarea FPRP

| (42) | Comisia a constatat că FPRP a fost desființat la 27 februarie 2008. Dispozițiile fiscale în favoarea FPRP au luat sfârșit la aceeași dată. |
| --- | --- |

(42)

Comisia a constatat că FPRP a fost desființat la 27 februarie 2008. Dispozițiile fiscale în favoarea FPRP au luat sfârșit la aceeași dată.

| (43) | Comisia relevă, de asemenea, că FPRP a încetat orice activitate economică în urma procedurii de lichidare. Activitățile și activele FPRP nu au fost transferate unei alte întreprinderi. În plus, fondurile de care FPRP ar mai fi putut beneficia la data desființării sale au fost returnate statului, prin intermediul OFIMER, un organism public finanțat de către stat. |
| --- | --- |

(43)

Comisia relevă, de asemenea, că FPRP a încetat orice activitate economică în urma procedurii de lichidare. Activitățile și activele FPRP nu au fost transferate unei alte întreprinderi. În plus, fondurile de care FPRP ar mai fi putut beneficia la data desființării sale au fost returnate statului, prin intermediul OFIMER, un organism public finanțat de către stat.

| (44) | Din aceste motive Comisia consideră că, și în cazul în care măsurile fiscale în favoarea FPRP ar fi constituit un avantaj pentru FPRP și o distorsionare a concurenței, o astfel de distorsionare a încetat în momentul în care FPRP și-a încetat activitatea, iar măsurile în favoarea sa au luat sfârșit. În aceste circumstanțe, o decizie prin care Comisia și-ar exprima opinia cu privire la existența unor astfel de ajutoare de stat și cu privire la eventuala lor compatibilitate cu piața internă nu ar avea niciun efect practic. |
| --- | --- |

(44)

Din aceste motive Comisia consideră că, și în cazul în care măsurile fiscale în favoarea FPRP ar fi constituit un avantaj pentru FPRP și o distorsionare a concurenței, o astfel de distorsionare a încetat în momentul în care FPRP și-a încetat activitatea, iar măsurile în favoarea sa au luat sfârșit. În aceste circumstanțe, o decizie prin care Comisia și-ar exprima opinia cu privire la existența unor astfel de ajutoare de stat și cu privire la eventuala lor compatibilitate cu piața internă nu ar avea niciun efect practic.

| (45) | Prin urmare, procedura formală de investigare inițiată cu privire la FPRP în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE a devenit nefondată. |
| --- | --- |

(45)

Prin urmare, procedura formală de investigare inițiată cu privire la FPRP în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE a devenit nefondată.

6.   CONCLUZIE

| (46) | Pe baza analizei expuse în secțiunea 5.1, Comisia constată că avantajele fiscale aprobate în favoarea membrilor FPRP nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(46)

Pe baza analizei expuse în secțiunea 5.1, Comisia constată că avantajele fiscale aprobate în favoarea membrilor FPRP nu constituie un ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (47) | Pe baza argumentelor enunțate în secțiunea 5.2, Comisia constată că procedura împotriva FPRP este nefondată, |
| --- | --- |

(47)

Pe baza argumentelor enunțate în secțiunea 5.2, Comisia constată că procedura împotriva FPRP este nefondată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Măsurile fiscale aprobate de Franța în favoarea întreprinderilor de pescuit nu constituie ajutoare de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

Articolul 2

Procedura formală de investigare deschisă în temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la măsurile fiscale în favoarea FPRP s-a încheiat.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 23 iunie 2010.

Pentru Comisie

Maria DAMANAKI

Membru al Comisiei

---

(1)  De la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE devin articolele 107 și 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). În ambele cazuri, dispozițiile sunt, în fond, identice. În scopul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE se înțeleg, dacă este oportun, drept trimiteri la articolele 87 și 88 din Tratatul CE.

1

(2)  JO L 1, 3.1.1994, p. 3.

2

(3)  JO C 161, 25.8.2008, p. 19.

3

(4)  JO L 334, 12.12.2008, p. 62.

4

(5)  JO C 91, 19.4.2006, p. 30.

5

(6)  NN 38/07.

6

(7)  A se vedea nota de subsol 3.

7

(8)  Într-adevăr, cabinetul de avocați Ménard, Quimbert et associés din Nantes, acționând în calitate de Consiliu al FPRP, a atașat la o scrisoare transmisă Comisiei ca urmare a publicării deschiderii procedurii oficiale de investigare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, copia a două scrisori ale ministerului responsabil cu bugetul, care dezvăluiau existența unui regim fiscal specific în favoarea FPRP și a membrilor săi. Este vorba de o scrisoare a ministrului responsabil pentru buget și reformă bugetară, semnată de Alain Lambert și, respectiv, de o scrisoare a secretarului de stat pentru buget și reformă bugetară, semnată de Dominique Bussereau. Ambele scrisori sunt adresate domnului Merabet, președinte al FPRP.

8

Ménard, Quimbert et associés

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

(9)  Acesta poate fi consultat la adresa: http://www.legifrance.gouv.fr/initRechCodeArticle.do

9

(10)  JO C 384, 10.12.1998, p. 3, punctul 25.

10

---