# Euroopan unionin L 250/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.250.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 250 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta24. syyskuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.250.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 250

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta24. syyskuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 837/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1418/2007 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyntyyppisten jätteiden viennistä hyödynnettäväksi tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) N:o 838/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, siirtoverkonhaltijoiden välistä korvausmekanismia ja siirtomaksujen määrittämiseen liittyviä yhteisiä sääntelyperiaatteita koskevista suuntaviivoista (
  1
  ) | 5 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 839/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 12 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 840/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta | 14 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 841/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta | 18 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 842/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha- ja muna-alalla sekä muna-albumiinille ja asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta | 20 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 843/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksella (EU) N:o 447/2010 avatun tarjouskilpailun yhteydessä järjestetyssä 7. yksittäisessä tarjouskilpailussa | 22 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | 2010/569/EU |
| | * | Komission päätös, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2010, kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahastolle (FPAP) ja kalastusalan yrityksille Ranskan myöntämistä verotuista (valtiontuki C 24/08, (ex NN 38/07))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3938)

   (
  1
  ) | 23 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) N:o 837/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, asetuksen (EY) N:o 1418/2007 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyntyyppisten jätteiden viennistä hyödynnettäväksi tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin (
  1
  )

1

1

*

Komission asetus (EU) N:o 838/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, siirtoverkonhaltijoiden välistä korvausmekanismia ja siirtomaksujen määrittämiseen liittyviä yhteisiä sääntelyperiaatteita koskevista suuntaviivoista (
  1
  )

1

5

Komission asetus (EU) N:o 839/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

12

Komission asetus (EU) N:o 840/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

14

Komission asetus (EU) N:o 841/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

18

Komission asetus (EU) N:o 842/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha- ja muna-alalla sekä muna-albumiinille ja asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta

20

Komission asetus (EU) N:o 843/2010, annettu 23 päivänä syyskuuta 2010, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksella (EU) N:o 447/2010 avatun tarjouskilpailun yhteydessä järjestetyssä 7. yksittäisessä tarjouskilpailussa

22

PÄÄTÖKSET

2010/569/EU

*

Komission päätös, annettu 23 päivänä kesäkuuta 2010, kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahastolle (FPAP) ja kalastusalan yrityksille Ranskan myöntämistä verotuista (valtiontuki C 24/08, (ex NN 38/07))
  (tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3938)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3938)

1

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 837/2010,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2010,

asetuksen (EY) N:o 1418/2007 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse tietyntyyppisten jätteiden viennistä hyödynnettäväksi tiettyihin OECD:n ulkopuolisiin maihin

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon jätteiden siirrosta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006 (1) ja erityisesti sen 37 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

on kuullut maita, joita asia koskee,

sekä katsoo seuraavaa:

Liberia on lähettänyt vastauksen komission kirjalliseen tiedusteluun, jossa pyydetään kirjallista vahvistusta sille, että jätteet, jotka on lueteltu asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III tai IIIA ja joiden vienti ei ole kyseisen asetuksen 36 artiklan nojalla kielletty, voidaan viedä Euroopan unionista hyödynnettäviksi kyseiseen maahan, ja jossa pyydetään ilmoittamaan, mitä valvontamenettelyä vastaanottomaassa mahdollisesti noudatetaan. Komissio on lisäksi saanut lisätietoja Andorrasta, Kiinasta, Kroatiasta ja Intiasta. Komission asetuksen (EY) N:o 1418/2007 (2) liitettä olisi sen vuoksi tämän huomioon ottamiseksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1418/2007 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan neljäntenätoista päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan sen voimaantulopäivästä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1.

1

(2)  EUVL L 316, 4.12.2007, s. 6.

2

---

LIITE

| 1) | Korvataan kohta ”Andorra” seuraavasti:
  ”Andorra









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | kaikki asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III lueteltu jäte” | | |

1)

Korvataan kohta ”Andorra” seuraavasti:

”Andorra

(a)

(b)

(c)

(d)

kaikki asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III lueteltu jäte”

| 2) | Korvataan kohta ”Kiina” seuraavasti:
  ”Kiina









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| otsakkeesta B1010:






  — | Jalometallit (kultaa ja platinaa lukuun ottamatta) |

2)

Korvataan kohta ”Kiina” seuraavasti:

”Kiina

(a)

(b)

(c)

(d)

otsakkeesta B1010:

—

Jalometallit (kultaa ja platinaa lukuun ottamatta)

| — | Molybdeeniromu |
| --- | --- |

—

Molybdeeniromu

| — | Kobolttiromu |
| --- | --- |

—

Kobolttiromu

| — | Mangaaniromu |
| --- | --- |

—

Mangaaniromu

| — | Indiumromu |
| --- | --- |

—

Indiumromu

| — | Toriumromu |
| --- | --- |

—

Toriumromu

| — | Harvinaisten maametallien romu |
| --- | --- |

—

Harvinaisten maametallien romu

| — | Kromiromu |
| --- | --- |

—

Kromiromu

otsakkeesta B1010:

| — | Jalometallit (kulta ja platina) |
| --- | --- |

—

Jalometallit (kulta ja platina)

| — | Rauta- ja teräsromu |
| --- | --- |

—

Rauta- ja teräsromu

| — | Kupariromu |
| --- | --- |

—

Kupariromu

| — | Nikkeliromu |
| --- | --- |

—

Nikkeliromu

| — | Alumiiniromu |
| --- | --- |

—

Alumiiniromu

| — | Sinkkiromu |
| --- | --- |

—

Sinkkiromu

| — | Tinaromu |
| --- | --- |

—

Tinaromu

| — | Volframiromu |
| --- | --- |

—

Volframiromu

| — | Tantaaliromu |
| --- | --- |

—

Tantaaliromu

| — | Magnesiumromu |
| --- | --- |

—

Magnesiumromu

| — | Vismuttiromu |
| --- | --- |

—

Vismuttiromu

| — | Titaaniromu |
| --- | --- |

—

Titaaniromu

| — | Zirkoniumromu |
| --- | --- |

—

Zirkoniumromu

| — | Germaniumromu |
| --- | --- |

—

Germaniumromu

| — | Vanadiiniromu |
| --- | --- |

—

Vanadiiniromu

| — | Hafnium-, niobium-, renium- ja galliumromu |
| --- | --- |

—

Hafnium-, niobium-, renium- ja galliumromu

B1020–B1040

B1050

B1060

B1070

B1080–B1100

B1115

otsakkeesta B1120: kaikki muu jäte

otsakkeesta B1120: Siirtymämetallit, ainoastaan ne, jotka sisältävät > 10 % V2O5, lukuun ottamatta luettelossa A olevia katalyyttijätteitä (käytetyt katalyytit, katalyytteinä käytetyt nesteet ja muut katalyytit)

B1130–B1200

B1210

B1220

B1230

B1240

B1250

otsakkeesta B2010: kaikki muu jäte

otsakkeesta B2010: kiillejätteet

B2020

otsakkeesta B2030: kaikki muu jäte

otsakkeesta B2030: ainoastaan volframikarbidijäte

B2040

B2060–B2130

otsakkeesta B3010: Kovetetut hartsijätteet ja kondensaatiotuotteet, muun muassa seuraavat:

| — | ureaformaldehydihartsit |
| --- | --- |

—

ureaformaldehydihartsit

| — | melamiiniformaldehydihartsit |
| --- | --- |

—

melamiiniformaldehydihartsit

| — | epoksihartsit |
| --- | --- |

—

epoksihartsit

| — | alkydihartsit |
| --- | --- |

—

alkydihartsit

otsakkeesta B3010: kaikki muu jäte edellyttäen, että se on termoplastista

B3020

otsakkeesta B030: kaikki muu jäte

otsakkeesta B3030:

| — | Villajätteet ja hienon tai karkean eläimenkarvan jätteet, myös lankajätteet, ei kuitenkaan garnetoidut jätteet ja lumput |
| --- | --- |

—

Villajätteet ja hienon tai karkean eläimenkarvan jätteet, myös lankajätteet, ei kuitenkaan garnetoidut jätteet ja lumput

| — | Puuvillajätteet (myös lankajätteet ja garnetoidut jätteet ja lumput) |
| --- | --- |

—

Puuvillajätteet (myös lankajätteet ja garnetoidut jätteet ja lumput)

| — | Tekokuitujätteet (myös kampajätteet, lankajätteet ja garnetoidut jätteet ja lumput) |
| --- | --- |

—

Tekokuitujätteet (myös kampajätteet, lankajätteet ja garnetoidut jätteet ja lumput)

B3035

otsakkeesta B040: kaikki muu jäte

otsakkeesta B3040: ainoastaan vulkanoimaton kumi

B3050

B3060–B3070

otsakkeesta B080: kaikki muu jäte

otsakkeesta B3080: ainoastaan vulkanoimaton kumi

B3090–B4030

otsakkeesta GB040: kaikki muu jäte

otsakkeesta GB040: ainoastaan kuparin sulatuksessa muodostunut konvertterikuona, joka sisältää > 10 % kuparia

GC010

otsakkeesta GC020: kaikki muu jäte

otsakkeesta GC020: ainoastaan jätekaapeli ja -lanka, sähkömoottoriromu

GC030

GC050–GG040

GH013

GN010–GN030”

| 3) | Korvataan kohta ”Kroatia” seuraavasti:
  ”Kroatia









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | kaikki asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III lueteltu jäte” |

3)

Korvataan kohta ”Kroatia” seuraavasti:

”Kroatia

(a)

(b)

(c)

(d)

kaikki asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III lueteltu jäte”

| 4) | Korvataan kohta ”Intia” seuraavasti:
  ”Intia









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | kaikki asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III lueteltu jäte” |

4)

Korvataan kohta ”Intia” seuraavasti:

”Intia

(a)

(b)

(c)

(d)

kaikki asetuksen (EY) N:o 1013/2006 liitteessä III lueteltu jäte”

| 5) | Lisätään kohdan ”Libanon” jälkeen seuraava kohta:
  ”Liberia









  (a) | (b) | (c) | (d) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | B3020” |

5)

Lisätään kohdan ”Libanon” jälkeen seuraava kohta:

”Liberia

(a)

(b)

(c)

(d)

B3020”

---

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/5 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/5

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 838/2010,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2010,

siirtoverkonhaltijoiden välistä korvausmekanismia ja siirtomaksujen määrittämiseen liittyviä yhteisiä sääntelyperiaatteita koskevista suuntaviivoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon verkkoon pääsyä koskevista edellytyksistä rajat ylittävässä sähkön kaupassa ja asetuksen (EY) N:o 1228/2003 kumoamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 714/2009 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan ensimmäisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Siirtoverkonhaltijoiden välisiä korvauksia ja siirtomaksujen määrittämiseen liittyviä yhteisiä sääntelyperiaatteita koskevista suuntaviivoista 2 päivänä syyskuuta 2010 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 774/2010 (2) vahvistetaan siirtoverkonhaltijoiden verkoissa siirrettävistä rajat ylittävistä sähkövirroista aiheutuvien kustannusten korvausmekanismi ja siirtomaksujen määrittämiseen liittyvät yhteiset sääntelyperiaatteet. Mainitun asetuksen voimassaolo päättyy kuitenkin 2 päivänä maaliskuuta 2011. |
| --- | --- |

(1)

Siirtoverkonhaltijoiden välisiä korvauksia ja siirtomaksujen määrittämiseen liittyviä yhteisiä sääntelyperiaatteita koskevista suuntaviivoista 2 päivänä syyskuuta 2010 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 774/2010 (2) vahvistetaan siirtoverkonhaltijoiden verkoissa siirrettävistä rajat ylittävistä sähkövirroista aiheutuvien kustannusten korvausmekanismi ja siirtomaksujen määrittämiseen liittyvät yhteiset sääntelyperiaatteet. Mainitun asetuksen voimassaolo päättyy kuitenkin 2 päivänä maaliskuuta 2011.

| (2) | Jotta siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin soveltamisen jatkuminen varmistettaisiin, olisi hyväksyttävä uudet asetuksen (EY) N:o 714/2009 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa eritellyt suuntaviivat, jotka heijastavat mainitulla asetuksella perustettua toimielinrakennetta. Erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 713/2009 (3) perustetun energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston, jäljempänä ’virasto’, olisi vastattava siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin soveltamisen valvonnasta. |
| --- | --- |

(2)

Jotta siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin soveltamisen jatkuminen varmistettaisiin, olisi hyväksyttävä uudet asetuksen (EY) N:o 714/2009 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa eritellyt suuntaviivat, jotka heijastavat mainitulla asetuksella perustettua toimielinrakennetta. Erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 713/2009 (3) perustetun energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston, jäljempänä ’virasto’, olisi vastattava siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin soveltamisen valvonnasta.

| (3) | Siirtoverkonhaltijoiden välistä korvausmekanismia koskevien sitovien suuntaviivojen olisi luotava vakaa perusta siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin toiminnalle ja varmistettava siirtoverkonhaltijoille kohtuullinen korvaus kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden verkoissa siirrettävistä rajat ylittävistä sähkövirroista. |
| --- | --- |

(3)

Siirtoverkonhaltijoiden välistä korvausmekanismia koskevien sitovien suuntaviivojen olisi luotava vakaa perusta siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin toiminnalle ja varmistettava siirtoverkonhaltijoille kohtuullinen korvaus kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden verkoissa siirrettävistä rajat ylittävistä sähkövirroista.

| (4) | Sellaisten kolmansien maiden tai alueiden siirtoverkonhaltijoilla, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen, jolla ne ovat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltavat sitä, olisi oltava oikeus osallistua siirtoverkonhaltijoiden väliseen korvausmekanismiin samoin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoiden. |
| --- | --- |

(4)

Sellaisten kolmansien maiden tai alueiden siirtoverkonhaltijoilla, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen, jolla ne ovat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltavat sitä, olisi oltava oikeus osallistua siirtoverkonhaltijoiden väliseen korvausmekanismiin samoin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoiden.

| (5) | On aiheellista sallia, että sellaisten kolmansien maiden siirtoverkonhaltijat, jotka eivät ole tehneet unionin kanssa sopimusta, jolla ne olisivat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltaisivat sitä, voivat tehdä jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoiden kanssa monenvälisiä sopimuksia, joiden perusteella kaikille osapuolille voidaan maksaa oikeudenmukainen ja tasapuolinen korvaus kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden verkoissa siirrettävistä rajat ylittävistä sähkövirroista. |
| --- | --- |

(5)

On aiheellista sallia, että sellaisten kolmansien maiden siirtoverkonhaltijat, jotka eivät ole tehneet unionin kanssa sopimusta, jolla ne olisivat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltaisivat sitä, voivat tehdä jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoiden kanssa monenvälisiä sopimuksia, joiden perusteella kaikille osapuolille voidaan maksaa oikeudenmukainen ja tasapuolinen korvaus kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden verkoissa siirrettävistä rajat ylittävistä sähkövirroista.

| (6) | Siirtoverkonhaltijoille olisi korvattava rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta aiheutuvat energiahäviöt. Tällaisen korvauksen olisi perustuttava arvioon sitä, mitä häviöitä olisi tapahtunut ilman sähkön kauttakulkua. |
| --- | --- |

(6)

Siirtoverkonhaltijoille olisi korvattava rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta aiheutuvat energiahäviöt. Tällaisen korvauksen olisi perustuttava arvioon sitä, mitä häviöitä olisi tapahtunut ilman sähkön kauttakulkua.

| (7) | Olisi perustettava rahasto, josta siirtoverkonhaltijoille maksetaan korvauksia kustannuksista, joita niille aiheutuu infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. Rahaston suuruuden olisi perustuttava unionin laajuiseen arviointiin pitkän aikavälin keskimääräisistä lisäkustannuksista, joita aiheutuu infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. |
| --- | --- |

(7)

Olisi perustettava rahasto, josta siirtoverkonhaltijoille maksetaan korvauksia kustannuksista, joita niille aiheutuu infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. Rahaston suuruuden olisi perustuttava unionin laajuiseen arviointiin pitkän aikavälin keskimääräisistä lisäkustannuksista, joita aiheutuu infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten.

| (8) | Viraston olisi tehtävä unionin laajuinen arviointi rajat ylittävien sähkövirtojen helpottamiseen liittyvästä sähkönsiirtoinfrastruktuurista, sillä se vastaa sellaisten sääntelyviranomaisten toiminnan koordinoinnista, joiden on hoidettava samanlaisia tehtäviä kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

(8)

Viraston olisi tehtävä unionin laajuinen arviointi rajat ylittävien sähkövirtojen helpottamiseen liittyvästä sähkönsiirtoinfrastruktuurista, sillä se vastaa sellaisten sääntelyviranomaisten toiminnan koordinoinnista, joiden on hoidettava samanlaisia tehtäviä kansallisella tasolla.

| (9) | Kolmansien maiden siirtoverkonhaltijoille olisi aiheuduttava samat kustannukset unionin siirtoverkon käytöstä kuin jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoille. |
| --- | --- |

(9)

Kolmansien maiden siirtoverkonhaltijoille olisi aiheuduttava samat kustannukset unionin siirtoverkon käytöstä kuin jäsenvaltioiden siirtoverkonhaltijoille.

| (10) | Sähköntuottajilta siirtoverkkoon pääsystä perittävien maksujen erot eivät saisi haitata sisämarkkinoiden toimintaa. Tästä syystä verkkoon pääsystä jäsenvaltioissa perittävät keskimääräiset maksut olisi pidettävä rajoissa, joiden avulla voidaan varmistaa, että yhdenmukaistamisen hyödyt saavutetaan. |
| --- | --- |

(10)

Sähköntuottajilta siirtoverkkoon pääsystä perittävien maksujen erot eivät saisi haitata sisämarkkinoiden toimintaa. Tästä syystä verkkoon pääsystä jäsenvaltioissa perittävät keskimääräiset maksut olisi pidettävä rajoissa, joiden avulla voidaan varmistaa, että yhdenmukaistamisen hyödyt saavutetaan.

| (11) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (4) 46 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(11)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/72/EY (4) 46 artiklalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Siirtoverkonhaltijoille on maksettava korvaus niiden verkoissa siirrettävistä rajat ylittävistä sähkövirroista aiheutuvista kustannuksista liitteen osassa A vahvistettujen suuntaviivojen mukaisesti.

2 artikla

Verkko-operaattoreiden siirtoverkkoon pääsystä perimien maksujen on oltava liitteen osassa B vahvistettujen suuntaviivojen mukaiset.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 3 päivästä maaliskuuta 2011.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 176, 15.7.2003, s. 1.

1

(2)  EUVL L 233, 3.9.2010, s. 1.

2

(3)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 1.

3

(4)  EUVL L 211, 14.8.2009, s. 55.

4

---

LIITE

OSA A

Siirtoverkonhaltijoiden välistä korvausmekanismia koskevat suuntaviivat

1.   Yleiset määräykset

| 1.1 | Siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin (Inter-Transmission System Operator Compensation Mechanism, ITC-mekanismi) avulla korvataan kustannukset, jotka aiheutuvat rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta, mukaan lukien rajat ylittävän pääsyn tarjoaminen yhteenliitettyyn verkkoon. |
| --- | --- |

1.1

Siirtoverkonhaltijoiden välisen korvausmekanismin (Inter-Transmission System Operator Compensation Mechanism, ITC-mekanismi) avulla korvataan kustannukset, jotka aiheutuvat rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta, mukaan lukien rajat ylittävän pääsyn tarjoaminen yhteenliitettyyn verkkoon.

| 1.2 | Asetuksen (EY) N:o 714/2009 5 artiklan mukaisesti perustettu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto (Sähkö-ENTSO) panee alulle ITC-rahaston, josta siirtoverkonhaltijoille korvataan rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta aiheutuneet kustannukset.
  ITC-rahastosta myönnetään korvaus:






  1) | kustannuksista, joka aiheutuvat kansallisissa siirtoverkoissa rajat ylittävien sähkövirtojen siirron seurauksena syntyneistä häviöistä;
  ja |
| --- | --- | --- |

1.2

Asetuksen (EY) N:o 714/2009 5 artiklan mukaisesti perustettu sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalainen verkosto (Sähkö-ENTSO) panee alulle ITC-rahaston, josta siirtoverkonhaltijoille korvataan rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta aiheutuneet kustannukset.

ITC-rahastosta myönnetään korvaus:

1)

kustannuksista, joka aiheutuvat kansallisissa siirtoverkoissa rajat ylittävien sähkövirtojen siirron seurauksena syntyneistä häviöistä;

ja

| 2) | kustannuksista, jotka aiheutuvat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. |
| --- | --- |

2)

kustannuksista, jotka aiheutuvat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten.

| 1.3 | ITC-rahastoon maksettavat rahoitusosuudet lasketaan 6 ja 7 kohdan mukaisesti.
  ITC-rahastosta suoritettavat maksut lasketaan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.
  Sähkö-ENTSO vastaa kaikkien ITC-rahastoon liittyvien maksujen keräämistä ja maksamista koskevien järjestelyjen vahvistamisesta ja myös maksujen ajoituksen määrittämisestä. Kaikki rahoitusosuudet ja maksut on suoritettava mahdollisimman pian ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua sen kauden lopusta, johon ne liittyvät. |
| --- | --- |

1.3

ITC-rahastoon maksettavat rahoitusosuudet lasketaan 6 ja 7 kohdan mukaisesti.

ITC-rahastosta suoritettavat maksut lasketaan 4 ja 5 kohdan mukaisesti.

Sähkö-ENTSO vastaa kaikkien ITC-rahastoon liittyvien maksujen keräämistä ja maksamista koskevien järjestelyjen vahvistamisesta ja myös maksujen ajoituksen määrittämisestä. Kaikki rahoitusosuudet ja maksut on suoritettava mahdollisimman pian ja viimeistään kuuden kuukauden kuluttua sen kauden lopusta, johon ne liittyvät.

| 1.4 | Virasto valvoo ITC-mekanismin täytäntöönpanoa ja raportoi komissiolle joka vuosi ITC-mekanismin täytäntöönpanosta ja ITC-rahaston hallinnoinnista.
  Sähkö-ENTSO tekee tätä varten yhteistyötä komission ja viraston kanssa ja antaa virastolle kaikki tarvittavat tiedot.
  Kukin siirtoverkonhaltija antaa Sähkö-ENTSOlle ja virastolle kaikki ITC-mekanismin täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

1.4

Virasto valvoo ITC-mekanismin täytäntöönpanoa ja raportoi komissiolle joka vuosi ITC-mekanismin täytäntöönpanosta ja ITC-rahaston hallinnoinnista.

Sähkö-ENTSO tekee tätä varten yhteistyötä komission ja viraston kanssa ja antaa virastolle kaikki tarvittavat tiedot.

Kukin siirtoverkonhaltija antaa Sähkö-ENTSOlle ja virastolle kaikki ITC-mekanismin täytäntöönpanoa varten tarvittavat tiedot.

| 1.5 | Siirtoverkonhaltijat tekevät Sähkö-ENTSOn perustamiseen saakka keskinäistä yhteistyötä hoitaakseen Sähkö-ENTSOlle annetut ITC-mekanismiin liittyvät tehtävät. |
| --- | --- |

1.5

Siirtoverkonhaltijat tekevät Sähkö-ENTSOn perustamiseen saakka keskinäistä yhteistyötä hoitaakseen Sähkö-ENTSOlle annetut ITC-mekanismiin liittyvät tehtävät.

| 1.6 | Sähkön kauttakulkumäärä lasketaan yleensä tuntia kohden ottamalla huomioon kansallisten siirtoverkkojen välisten yhteenliitäntöjen kautta tapahtuvan sähkön tuonnin ja viennin absoluuttisista määristä alhaisempi.
  Sähkön kauttakulkumäärän laskemiseksi tuonnin ja viennin määrää kussakin kansallisten siirtoverkkojen välisessä yhteenliitännässä vähennetään suhteessa siihen osuuteen kapasiteetista, jota ei ole jaettu asetuksen (EY) N:o 714/2009 liitteessä I vahvistettujen suuntaviivojen ylikuormituksen hallintaa koskevan 2 kohdan kanssa yhteensopivalla tavalla.
  Sen estämättä, mitä tämän kohdan toisessa alakohdassa säädetään, sähkön kauttakulkumäärää laskettaessa otetaan huomioon sähkön tuonti ja vienti yhteenliitännöissä sellaisiin kolmansiin maihin, joihin sovelletaan 7.1 kohdan säännöksiä. |
| --- | --- |

1.6

Sähkön kauttakulkumäärä lasketaan yleensä tuntia kohden ottamalla huomioon kansallisten siirtoverkkojen välisten yhteenliitäntöjen kautta tapahtuvan sähkön tuonnin ja viennin absoluuttisista määristä alhaisempi.

Sähkön kauttakulkumäärän laskemiseksi tuonnin ja viennin määrää kussakin kansallisten siirtoverkkojen välisessä yhteenliitännässä vähennetään suhteessa siihen osuuteen kapasiteetista, jota ei ole jaettu asetuksen (EY) N:o 714/2009 liitteessä I vahvistettujen suuntaviivojen ylikuormituksen hallintaa koskevan 2 kohdan kanssa yhteensopivalla tavalla.

Sen estämättä, mitä tämän kohdan toisessa alakohdassa säädetään, sähkön kauttakulkumäärää laskettaessa otetaan huomioon sähkön tuonti ja vienti yhteenliitännöissä sellaisiin kolmansiin maihin, joihin sovelletaan 7.1 kohdan säännöksiä.

| 1.7 | Liitteen tämän osan soveltamiseksi sähkön nettovirralla tarkoitetaan tietystä kansallisesta siirtoverkosta sellaisiin maihin, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, tapahtuvan sähkön kokonaisviennin ja sellaisista maista, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, samaan siirtoverkkoon tapahtuvan sähkön kokonaistuonnin erotuksen absoluuttista arvoa.
  Niissä ITC-mekanismin osapuolissa, joilla on yhteinen raja vähintään yhden sellaisen kolmannen maan kanssa, johon sovelletaan 7.1 kohdan säännöksiä, nettovirran laskelmaan tehdään seuraavat mukautukset:






  1) | jos sähkön kokonaisvienti sellaisiin maihin, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, on suurempi kuin sähkön kokonaistuonti maista, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, nettovirrasta vähennetään pienempi seuraavista arvoista:






  a) | nettotuontivirrat kyseisistä kolmansista maista; tai |
| --- | --- | --- | --- |

1.7

Liitteen tämän osan soveltamiseksi sähkön nettovirralla tarkoitetaan tietystä kansallisesta siirtoverkosta sellaisiin maihin, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, tapahtuvan sähkön kokonaisviennin ja sellaisista maista, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, samaan siirtoverkkoon tapahtuvan sähkön kokonaistuonnin erotuksen absoluuttista arvoa.

Niissä ITC-mekanismin osapuolissa, joilla on yhteinen raja vähintään yhden sellaisen kolmannen maan kanssa, johon sovelletaan 7.1 kohdan säännöksiä, nettovirran laskelmaan tehdään seuraavat mukautukset:

1)

jos sähkön kokonaisvienti sellaisiin maihin, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, on suurempi kuin sähkön kokonaistuonti maista, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, nettovirrasta vähennetään pienempi seuraavista arvoista:

a)

nettotuontivirrat kyseisistä kolmansista maista; tai

| b) | nettovientivirrat maihin, joissa siirtoverkonhaltija osallistuu ITC-mekanismiin; |
| --- | --- |

b)

nettovientivirrat maihin, joissa siirtoverkonhaltija osallistuu ITC-mekanismiin;

| 2) | jos sähkön kokonaistuonti sellaisista maista, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, on suurempi kuin sähkön kokonaisvienti maihin, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, nettovirrasta vähennetään pienempi seuraavista arvoista:






  a) | nettovientivirrat kyseisiin kolmansiin maihin; tai |
| --- | --- | --- |

2)

jos sähkön kokonaistuonti sellaisista maista, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, on suurempi kuin sähkön kokonaisvienti maihin, joissa siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin, nettovirrasta vähennetään pienempi seuraavista arvoista:

a)

nettovientivirrat kyseisiin kolmansiin maihin; tai

| b) | nettotuontivirrat maista, joissa siirtoverkonhaltija osallistuu ITC-mekanismiin; |
| --- | --- |

b)

nettotuontivirrat maista, joissa siirtoverkonhaltija osallistuu ITC-mekanismiin;

| 1.8 | Tämän liitteen soveltamiseksi kuormituksella tarkoitetaan sitä kokonaissähkömäärää, joka lähtee kansallisesta siirtoverkosta siihen liitettyihin jakeluverkkoihin, siirtoverkkoon liitetyille loppukuluttajille sekä sähköntuottajille käytettäväksi sähköntuotannossa. |
| --- | --- |

1.8

Tämän liitteen soveltamiseksi kuormituksella tarkoitetaan sitä kokonaissähkömäärää, joka lähtee kansallisesta siirtoverkosta siihen liitettyihin jakeluverkkoihin, siirtoverkkoon liitetyille loppukuluttajille sekä sähköntuottajille käytettäväksi sähköntuotannossa.

2.   Osallistuminen ITC-mekanismiin

| 2.1 | Kukin sääntelyviranomainen varmistaa, että sen toimivaltaan kuuluvalla alueella toimivat siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin ja että siirtoverkonhaltijoiden verkkoihinsa pääsystä perimiin maksuihin ei sisälly mitään rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoon liittyviä lisämaksuja. |
| --- | --- |

2.1

Kukin sääntelyviranomainen varmistaa, että sen toimivaltaan kuuluvalla alueella toimivat siirtoverkonhaltijat osallistuvat ITC-mekanismiin ja että siirtoverkonhaltijoiden verkkoihinsa pääsystä perimiin maksuihin ei sisälly mitään rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoon liittyviä lisämaksuja.

| 2.2 | Sellaisten kolmansien maiden siirtoverkonhaltijoilla, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen, jolla ne ovat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltavat sitä, on oikeus osallistua ITC-mekanismiin.
  ITC-mekanismiin voivat erityisesti osallistua siirtoverkonhaltijat, jotka toimivat energiayhteisön perustamissopimuksen (1) 9 artiklassa tarkoitetuilla alueilla.
  Kutakin ITC-mekanismiin osallistuvaa kolmannen maan siirtoverkonhaltijaa kohdellaan tasapuolisesti jäsenvaltion siirtoverkonhaltijaan verrattuna. |
| --- | --- |

2.2

Sellaisten kolmansien maiden siirtoverkonhaltijoilla, jotka ovat tehneet unionin kanssa sopimuksen, jolla ne ovat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltavat sitä, on oikeus osallistua ITC-mekanismiin.

ITC-mekanismiin voivat erityisesti osallistua siirtoverkonhaltijat, jotka toimivat energiayhteisön perustamissopimuksen (1) 9 artiklassa tarkoitetuilla alueilla.

Kutakin ITC-mekanismiin osallistuvaa kolmannen maan siirtoverkonhaltijaa kohdellaan tasapuolisesti jäsenvaltion siirtoverkonhaltijaan verrattuna.

3.   Monenväliset sopimukset

| 3.1 | Sähkö-ENTSO helpottaa rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta aiheutuvien kustannusten korvaamista koskevien monenvälisten sopimusten tekemistä ITC-mekanismiin osallistuvien siirtoverkonhaltijoiden ja sellaisten kolmansien maiden siirtoverkonhaltijoiden välillä, jotka eivät ole tehneet unionin kanssa sopimuksia, joilla ne olisivat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltaisivat sitä, ja jotka allekirjoittivat 16. joulukuuta 2009 siirtoverkonhaltijoiden välisen vapaaehtoisen sopimuksen siirtoverkonhaltijoiden välisistä korvauksista. |
| --- | --- |

3.1

Sähkö-ENTSO helpottaa rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta aiheutuvien kustannusten korvaamista koskevien monenvälisten sopimusten tekemistä ITC-mekanismiin osallistuvien siirtoverkonhaltijoiden ja sellaisten kolmansien maiden siirtoverkonhaltijoiden välillä, jotka eivät ole tehneet unionin kanssa sopimuksia, joilla ne olisivat hyväksyneet unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltaisivat sitä, ja jotka allekirjoittivat 16. joulukuuta 2009 siirtoverkonhaltijoiden välisen vapaaehtoisen sopimuksen siirtoverkonhaltijoiden välisistä korvauksista.

| 3.2 | Tällaisilla monenvälisillä sopimuksilla pyritään varmistamaan, että kolmannen maan siirtoverkonhaltijaa kohdellaan tasapuolisesti ITC-mekanismiin osallistuvan maan siirtoverkonhaltijaan verrattuna. |
| --- | --- |

3.2

Tällaisilla monenvälisillä sopimuksilla pyritään varmistamaan, että kolmannen maan siirtoverkonhaltijaa kohdellaan tasapuolisesti ITC-mekanismiin osallistuvan maan siirtoverkonhaltijaan verrattuna.

| 3.3 | Tällaisissa monenvälisissä sopimuksissa voidaan tarvittaessa suositella asianmukaista mukautusta 5 kohdan mukaisesti määritettyyn kokonaiskorvaukseen, joka maksetaan infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. Tällainen mukautus edellyttää komission hyväksyntää, jossa otetaan huomioon viraston lausunto. |
| --- | --- |

3.3

Tällaisissa monenvälisissä sopimuksissa voidaan tarvittaessa suositella asianmukaista mukautusta 5 kohdan mukaisesti määritettyyn kokonaiskorvaukseen, joka maksetaan infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. Tällainen mukautus edellyttää komission hyväksyntää, jossa otetaan huomioon viraston lausunto.

| 3.4 | Kolmannen maan siirtoverkonhaltijaa ei saa kohdella suotuisammin kuin ITC-mekanismiin osallistuvaa siirtoverkonhaltijaa. |
| --- | --- |

3.4

Kolmannen maan siirtoverkonhaltijaa ei saa kohdella suotuisammin kuin ITC-mekanismiin osallistuvaa siirtoverkonhaltijaa.

| 3.5 | Sähkö-ENTSO toimittaa kaikki tällaiset monenväliset sopimukset komissiolle, jotta tämä voi antaa lausuntonsa siitä, edistääkö monenvälisen sopimuksen jatkaminen sähkön sisämarkkinoiden ja rajat ylittävän kaupan toteuttamista ja toimintaa. Komission lausunnossa käsitellään erityisesti seuraavia kysymyksiä:






  1) | liittyykö sopimus pelkästään siirtoverkonhaltijoiden väliseen korvaukseen kustannuksista, jotka aiheutuvat rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta; |
| --- | --- | --- |

3.5

Sähkö-ENTSO toimittaa kaikki tällaiset monenväliset sopimukset komissiolle, jotta tämä voi antaa lausuntonsa siitä, edistääkö monenvälisen sopimuksen jatkaminen sähkön sisämarkkinoiden ja rajat ylittävän kaupan toteuttamista ja toimintaa. Komission lausunnossa käsitellään erityisesti seuraavia kysymyksiä:

1)

liittyykö sopimus pelkästään siirtoverkonhaltijoiden väliseen korvaukseen kustannuksista, jotka aiheutuvat rajat ylittävien sähkövirtojen siirrosta;

| 2) | onko 3.2 ja 3.4 kohdan vaatimuksia noudatettu. |
| --- | --- |

2)

onko 3.2 ja 3.4 kohdan vaatimuksia noudatettu.

| 3.6 | Laatiessaan 3.5 kohdassa tarkoitettua lausuntoa komissio kuulee kaikkia jäsenvaltioita ja ottaa erityisesti huomioon niiden jäsenvaltioiden näkemykset, joilla on yhteinen raja asiaankuuluvan kolmannen maan kanssa.
  Lausuntoa laatiessaan komissio voi kuulla virastoa. |
| --- | --- |

3.6

Laatiessaan 3.5 kohdassa tarkoitettua lausuntoa komissio kuulee kaikkia jäsenvaltioita ja ottaa erityisesti huomioon niiden jäsenvaltioiden näkemykset, joilla on yhteinen raja asiaankuuluvan kolmannen maan kanssa.

Lausuntoa laatiessaan komissio voi kuulla virastoa.

4.   Korvaus häviöistä

| 4.1 | Korvaus kansallisissa siirtoverkoissa rajat ylittävien sähkövirtojen siirron seurauksena aiheutuneista häviöistä lasketaan erikseen niistä kustannuksista maksettavasta korvauksesta, jotka aiheutuvat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. |
| --- | --- |

4.1

Korvaus kansallisissa siirtoverkoissa rajat ylittävien sähkövirtojen siirron seurauksena aiheutuneista häviöistä lasketaan erikseen niistä kustannuksista maksettavasta korvauksesta, jotka aiheutuvat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten.

| 4.2 | Kansallisessa siirtoverkossa aiheutuneet häviöt määritetään laskemalla seuraavien erotus:






  1) | siirtoverkossa tosiasiallisesti aiheutuneet häviöt asiaankuuluvana ajanjaksona;
  ja |
| --- | --- | --- |

4.2

Kansallisessa siirtoverkossa aiheutuneet häviöt määritetään laskemalla seuraavien erotus:

1)

siirtoverkossa tosiasiallisesti aiheutuneet häviöt asiaankuuluvana ajanjaksona;

ja

| 2) | arvioidut häviöt, jotka siirtoverkossa olisivat aiheutuneet asiaankuuluvana ajanjaksona, jos sähkön kauttakulkua ei olisi tapahtunut. |
| --- | --- |

2)

arvioidut häviöt, jotka siirtoverkossa olisivat aiheutuneet asiaankuuluvana ajanjaksona, jos sähkön kauttakulkua ei olisi tapahtunut.

| 4.3 | Sähkö-ENTSO vastaa 4.2 kohdassa tarkoitetun laskelman tekemisestä ja julkaisee tämän laskelman ja laskumenetelmän asianmukaisella tavalla. Laskelma voi perustua arvioihin, joita on tehty useille ajankohdille asiaankuuluvan ajanjakson aikana. |
| --- | --- |

4.3

Sähkö-ENTSO vastaa 4.2 kohdassa tarkoitetun laskelman tekemisestä ja julkaisee tämän laskelman ja laskumenetelmän asianmukaisella tavalla. Laskelma voi perustua arvioihin, joita on tehty useille ajankohdille asiaankuuluvan ajanjakson aikana.

| 4.4 | Rajat ylittävien sähkövirtojen seurauksena kansallisessa siirtoverkossa aiheutuneiden häviöiden arvo lasketaan samoin perustein kuin mitkä sääntelyviranomainen on hyväksynyt kaikkien kansallisessa siirtoverkossa tapahtuvien häviöiden osalta. Virasto varmentaa kansallisella tasolla tapahtuneiden häviöiden arvioinnissa käytettävät perusteet kiinnittäen erityisesti huomiota siihen, että häviöt on arvioitu oikeudenmukaisesti ja syrjimättömästi.
  Jos asiaankuuluva sääntelyviranomainen ei ole hyväksynyt häviöiden laskentaperusteita ajanjaksoksi, jona ITC-mekanismia sovelletaan, Sähkö-ENTSO arvioi häviöiden arvon ITC-mekanismia varten. |
| --- | --- |

4.4

Rajat ylittävien sähkövirtojen seurauksena kansallisessa siirtoverkossa aiheutuneiden häviöiden arvo lasketaan samoin perustein kuin mitkä sääntelyviranomainen on hyväksynyt kaikkien kansallisessa siirtoverkossa tapahtuvien häviöiden osalta. Virasto varmentaa kansallisella tasolla tapahtuneiden häviöiden arvioinnissa käytettävät perusteet kiinnittäen erityisesti huomiota siihen, että häviöt on arvioitu oikeudenmukaisesti ja syrjimättömästi.

Jos asiaankuuluva sääntelyviranomainen ei ole hyväksynyt häviöiden laskentaperusteita ajanjaksoksi, jona ITC-mekanismia sovelletaan, Sähkö-ENTSO arvioi häviöiden arvon ITC-mekanismia varten.

5.   Korvaus infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittäviä sähkövirtoja varten

| 5.1 | Viraston 5.3 kohdan mukaisesti tekemän ehdotuksen perusteella komissio määrittää rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuisen korvausmäärän, joka jaetaan siirtoverkonhaltijoiden kesken korvauksena kustannuksista, jotka aiheutuivat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. Jos komissio ei ole yhtä mieltä viraston ehdotuksesta, se pyytää virastoa tarkistamaan sitä. |
| --- | --- |

5.1

Viraston 5.3 kohdan mukaisesti tekemän ehdotuksen perusteella komissio määrittää rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuisen korvausmäärän, joka jaetaan siirtoverkonhaltijoiden kesken korvauksena kustannuksista, jotka aiheutuivat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. Jos komissio ei ole yhtä mieltä viraston ehdotuksesta, se pyytää virastoa tarkistamaan sitä.

| 5.2 | Rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuinen korvausmäärä jaetaan kansallisista siirtoverkoista vastaavien siirtoverkonhaltijoiden kesken suhteessa seuraaviin tekijöihin:






  1) | kauttakulkuaste, joka tarkoittaa kyseisen kansallisen siirtoverkon kauttakulkuvirtojen suhdetta kaikkien kansallisten siirtoverkkojen kokonaiskauttakulkuvirtoihin; |
| --- | --- | --- |

5.2

Rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuinen korvausmäärä jaetaan kansallisista siirtoverkoista vastaavien siirtoverkonhaltijoiden kesken suhteessa seuraaviin tekijöihin:

1)

kauttakulkuaste, joka tarkoittaa kyseisen kansallisen siirtoverkon kauttakulkuvirtojen suhdetta kaikkien kansallisten siirtoverkkojen kokonaiskauttakulkuvirtoihin;

| 2) | kuormitusaste, joka tarkoittaa sähkön kauttakulkuvirtojen neliötä jaettuna kuormituksen ja kauttakulkuvirtojen summalla kyseisessä kansallisessa siirtoverkossa suhteessa sähkön kauttakulkuvirtojen neliöön jaettuna kuormituksen ja kauttakulkuvirtojen summalla kaikissa kansallisissa siirtoverkoissa. |
| --- | --- |

2)

kuormitusaste, joka tarkoittaa sähkön kauttakulkuvirtojen neliötä jaettuna kuormituksen ja kauttakulkuvirtojen summalla kyseisessä kansallisessa siirtoverkossa suhteessa sähkön kauttakulkuvirtojen neliöön jaettuna kuormituksen ja kauttakulkuvirtojen summalla kaikissa kansallisissa siirtoverkoissa.

Kauttakulkuasteen painotus on 75 prosenttia ja kuormitusasteen 25 prosenttia.

| 5.3 | Viraston on tehtävä 5.1 kohdassa tarkoitettu rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuista korvausmäärää koskeva ehdotus, joka perustuu unionin laajuisen arviointiin rajat ylittävien sähkövirtojen helpottamiseen liittyvästä sähkönsiirtoinfrastruktuurista. Virasto tekee parhaansa tehdäkseen arvioinnin kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä. Sähkö-ENTSO avustaa virastoa kaikin tarvittavin tavoin tämän arvioinnin tekemisessä.
  Arviointiin on sisällyttävä tekninen ja taloudellinen arvio ennakoiduista pitkän aikavälin keskimääräisistä vuotuisista lisäkustannuksista, joita aiheutuu tällaisen sähkönsiirtoinfrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten asiaankuuluvana ajanjaksona, ja sen on perustuttava tunnustettuihin standardikustannuslaskentamenetelmiin.
  Jos infrastruktuuri rahoitetaan muista lähteistä kuin asetuksen (EY) N:o 714/2009 14 artiklan mukaisesti sovellettavista verkkoonpääsymaksuista, arviota kustannuksista, joita aiheutuu infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten, mukautetaan asianmukaisesti tämän huomioon ottamiseksi.
  Tässä sähkönsiirtoinfrastruktuurin unionin laajuisessa arvioinnissa otetaan huomioon infrastruktuuri kaikissa ITC-mekanismiin osallistuvissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa sekä verkoissa, joita hoitavat siirtoverkonhaltijat ovat tehneet 3 kohdassa tarkoitetun monenvälisen sopimuksen. |
| --- | --- |

5.3

Viraston on tehtävä 5.1 kohdassa tarkoitettu rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuista korvausmäärää koskeva ehdotus, joka perustuu unionin laajuisen arviointiin rajat ylittävien sähkövirtojen helpottamiseen liittyvästä sähkönsiirtoinfrastruktuurista. Virasto tekee parhaansa tehdäkseen arvioinnin kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä. Sähkö-ENTSO avustaa virastoa kaikin tarvittavin tavoin tämän arvioinnin tekemisessä.

Arviointiin on sisällyttävä tekninen ja taloudellinen arvio ennakoiduista pitkän aikavälin keskimääräisistä vuotuisista lisäkustannuksista, joita aiheutuu tällaisen sähkönsiirtoinfrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten asiaankuuluvana ajanjaksona, ja sen on perustuttava tunnustettuihin standardikustannuslaskentamenetelmiin.

Jos infrastruktuuri rahoitetaan muista lähteistä kuin asetuksen (EY) N:o 714/2009 14 artiklan mukaisesti sovellettavista verkkoonpääsymaksuista, arviota kustannuksista, joita aiheutuu infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten, mukautetaan asianmukaisesti tämän huomioon ottamiseksi.

Tässä sähkönsiirtoinfrastruktuurin unionin laajuisessa arvioinnissa otetaan huomioon infrastruktuuri kaikissa ITC-mekanismiin osallistuvissa jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa sekä verkoissa, joita hoitavat siirtoverkonhaltijat ovat tehneet 3 kohdassa tarkoitetun monenvälisen sopimuksen.

| 5.4 | Siihen saakka, kun virasto on tehnyt 5.3 kohdassa tarkoitetun arvioinnin ja komissio on määrittänyt rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuisen korvausmäärän 5.1 kohdan mukaisesti, rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuinen korvausmäärä on 100 000 000 euroa. |
| --- | --- |

5.4

Siihen saakka, kun virasto on tehnyt 5.3 kohdassa tarkoitetun arvioinnin ja komissio on määrittänyt rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuisen korvausmäärän 5.1 kohdan mukaisesti, rajat ylittävän infrastruktuurin vuotuinen korvausmäärä on 100 000 000 euroa.

| 5.5 | Kun virasto tekee 5.1 kohdassa tarkoitetun ehdotuksen, se antaa myös komissiolle lausuntonsa siitä, voidaanko pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia käyttää arvioitaessa kustannuksia, jotka aiheutuvat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten. |
| --- | --- |

5.5

Kun virasto tekee 5.1 kohdassa tarkoitetun ehdotuksen, se antaa myös komissiolle lausuntonsa siitä, voidaanko pitkän aikavälin keskimääräisiä lisäkustannuksia käyttää arvioitaessa kustannuksia, jotka aiheutuvat infrastruktuurin antamisesta käyttöön rajat ylittävien sähkövirtojen siirtoa varten.

6.   Rahoitusosuudet ITC-rahastoon

| 6.1 | Siirtoverkonhaltijat maksavat ITC-rahastoon osuuden, joka vastaa niiden kansalliseen siirtoverkkoon tulevien ja siitä lähtevien nettovirtojen absoluuttisen arvon osuutta kaikkiin kansallisiin siirtoverkkoihin tulevien ja niistä lähtevien nettovirtojen absoluuttisten arvojen summasta. |
| --- | --- |

6.1

Siirtoverkonhaltijat maksavat ITC-rahastoon osuuden, joka vastaa niiden kansalliseen siirtoverkkoon tulevien ja siitä lähtevien nettovirtojen absoluuttisen arvon osuutta kaikkiin kansallisiin siirtoverkkoihin tulevien ja niistä lähtevien nettovirtojen absoluuttisten arvojen summasta.

7.   Siirtoverkon käyttömaksu kolmanteen maahan suuntautuvassa viennissä tai sieltä tulevassa tuonnissa

| 7.1 | Kaikesta kolmanteen maahan suuntautuvasta suunnitellusta sähkön viennistä tai kolmannesta maasta tulevasta suunnitellusta sähkön tuonnista maksetaan siirtoverkon käyttömaksu, kun






  1) | kyseinen maa ei ole tehnyt unionin kanssa sopimusta, jolla se olisi hyväksynyt unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltaisi sitä;
  tai |
| --- | --- | --- |

7.1

Kaikesta kolmanteen maahan suuntautuvasta suunnitellusta sähkön viennistä tai kolmannesta maasta tulevasta suunnitellusta sähkön tuonnista maksetaan siirtoverkon käyttömaksu, kun

1)

kyseinen maa ei ole tehnyt unionin kanssa sopimusta, jolla se olisi hyväksynyt unionin sähköalan lainsäädännön ja soveltaisi sitä;

tai

| 2) | siitä siirtoverkosta, josta sähköä tuodaan tai johon sähköä viedään, vastaava siirtoverkonhaltija ei ole tehnyt 3 kohdassa tarkoitettua monenvälistä sopimusta. |
| --- | --- |

2)

siitä siirtoverkosta, josta sähköä tuodaan tai johon sähköä viedään, vastaava siirtoverkonhaltija ei ole tehnyt 3 kohdassa tarkoitettua monenvälistä sopimusta.

Maksu ilmoitetaan euroina megawattituntia kohti.

| 7.2 | Kukin ITC-mekanismin osanottaja perii siirtoverkon käyttömaksun kansallisen siirtoverkon ja kolmannen maan siirtoverkon välisestä suunnitellusta sähkön tuonnista ja viennistä. |
| --- | --- |

7.2

Kukin ITC-mekanismin osanottaja perii siirtoverkon käyttömaksun kansallisen siirtoverkon ja kolmannen maan siirtoverkon välisestä suunnitellusta sähkön tuonnista ja viennistä.

| 7.3 | Sähkö-ENTSO laskee etukäteen siirtoverkon käyttömaksun kullekin vuodelle. Maksun suuruudeksi vahvistetaan se arvioitu rahoitusosuus megawattituntia kohti, jonka osallistuvan maan siirtoverkonhaltijat maksaisivat ITC-rahastoon kyseiselle vuodelle ennakoitujen rajat ylittävien sähkövirtojen perusteella ... |
| --- | --- |

7.3

Sähkö-ENTSO laskee etukäteen siirtoverkon käyttömaksun kullekin vuodelle. Maksun suuruudeksi vahvistetaan se arvioitu rahoitusosuus megawattituntia kohti, jonka osallistuvan maan siirtoverkonhaltijat maksaisivat ITC-rahastoon kyseiselle vuodelle ennakoitujen rajat ylittävien sähkövirtojen perusteella ...

OSA B

Siirtomaksujen määrittämiseen liittyviä yhteisiä sääntelyperiaatteita koskevat suuntaviivat

| 1. | Tuottajien kussakin jäsenvaltiossa vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 3 kohdassa määritellyissä rajoissa. |
| --- | --- |

1.

Tuottajien kussakin jäsenvaltiossa vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 3 kohdassa määritellyissä rajoissa.

| 2. | Tuottajien vuosittain maksamilla keskimääräisillä siirtomaksuilla tarkoitetaan tuottajien vuosittain maksamien siirtomaksujen kokonaismäärää jaettuna tuottajien vuosittain jäsenvaltion siirtoverkkoon syöttämän energian mitatulla kokonaismäärällä.
  Jäljempänä 3 kohdassa tarkoitetussa laskelmassa siirtomaksuihin eivät kuulu:






  1) | tuottajien maksamat maksut aineellisista hyödykkeistä, joita tarvitaan liitännässä verkkoon tai liitännän tehon lisäämisessä; |
| --- | --- | --- |

2.

Tuottajien vuosittain maksamilla keskimääräisillä siirtomaksuilla tarkoitetaan tuottajien vuosittain maksamien siirtomaksujen kokonaismäärää jaettuna tuottajien vuosittain jäsenvaltion siirtoverkkoon syöttämän energian mitatulla kokonaismäärällä.

Jäljempänä 3 kohdassa tarkoitetussa laskelmassa siirtomaksuihin eivät kuulu:

1)

tuottajien maksamat maksut aineellisista hyödykkeistä, joita tarvitaan liitännässä verkkoon tai liitännän tehon lisäämisessä;

| 2) | tuottajien liitännäispalveluista maksamat maksut; |
| --- | --- |

2)

tuottajien liitännäispalveluista maksamat maksut;

| 3) | tuottajien maksamat erityiset verkkohäviömaksut. |
| --- | --- |

3)

tuottajien maksamat erityiset verkkohäviömaksut.

| 3. | Tuottajien vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 0–0,5 euroa/MWh, lukuun ottamatta Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa, Romaniassa, Irlannissa sekä Isossa-Britanniassa ja Pohjois-Irlannissa sovellettavia maksuja.
  Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa tuottajien vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 0–1,2 euroa/MWh.
  Irlannissa sekä Isossa-Britanniassa ja Pohjois-Irlannissa tuottajien vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 0–2,5 euroa/MWh ja Romaniassa 0–2,0 euroa/MWh. |
| --- | --- |

3.

Tuottajien vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 0–0,5 euroa/MWh, lukuun ottamatta Tanskassa, Ruotsissa, Suomessa, Romaniassa, Irlannissa sekä Isossa-Britanniassa ja Pohjois-Irlannissa sovellettavia maksuja.

Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa tuottajien vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 0–1,2 euroa/MWh.

Irlannissa sekä Isossa-Britanniassa ja Pohjois-Irlannissa tuottajien vuosittain maksamien keskimääräisten siirtomaksujen on oltava 0–2,5 euroa/MWh ja Romaniassa 0–2,0 euroa/MWh.

| 4. | Virasto valvoo sallittujen siirtomaksujen vaihteluvälien asianmukaisuutta ottaen erityisesti huomioon sen, millainen vaikutus niillä on jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (2) mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitseman siirtokapasiteetin rahoitukseen ja yleisesti järjestelmän käyttäjiin. |
| --- | --- |

4.

Virasto valvoo sallittujen siirtomaksujen vaihteluvälien asianmukaisuutta ottaen erityisesti huomioon sen, millainen vaikutus niillä on jäsenvaltioiden Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY (2) mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitseman siirtokapasiteetin rahoitukseen ja yleisesti järjestelmän käyttäjiin.

| 5. | Virasto antaa komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014 lausuntonsa maksujen vaihteluvälin tai vaihteluvälien asianmukaisuudesta 1 päivän tammikuuta 2015 jälkeisenä aikana. |
| --- | --- |

5.

Virasto antaa komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014 lausuntonsa maksujen vaihteluvälin tai vaihteluvälien asianmukaisuudesta 1 päivän tammikuuta 2015 jälkeisenä aikana.

---

(1)  EUVL L 198, 20.7.2006, s. 18.

(2)  EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16.

---

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/12 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/12

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 839/2010,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä syyskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 72,7 |
| MK | 76,7 |
| TR | 64,0 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 68,1 |
| 0707 00 05 | TR | 124,4 |
| ZZ | 124,4 |
| 0709 90 70 | TR | 120,2 |
| ZZ | 120,2 |
| 0805 50 10 | AR | 138,0 |
| CL | 107,8 |
| IL | 127,1 |
| TR | 118,8 |
| UY | 134,8 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 123,7 |
| 0806 10 10 | EG | 75,0 |
| TR | 121,1 |
| US | 185,0 |
| ZZ | 127,0 |
| 0808 10 80 | AR | 78,0 |
| BR | 74,7 |
| CL | 125,9 |
| NZ | 112,4 |
| US | 128,5 |
| ZA | 97,2 |
| ZZ | 102,8 |
| 0808 20 50 | CN | 84,3 |
| ZA | 98,9 |
| ZZ | 91,6 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| IL | 178,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 92,3 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

72,7

MK

76,7

TR

64,0

XS

58,9

ZZ

68,1

0707 00 05

TR

124,4

ZZ

124,4

0709 90 70

TR

120,2

ZZ

120,2

0805 50 10

AR

138,0

CL

107,8

IL

127,1

TR

118,8

UY

134,8

ZA

115,7

ZZ

123,7

0806 10 10

EG

75,0

TR

121,1

US

185,0

ZZ

127,0

0808 10 80

AR

78,0

BR

74,7

CL

125,9

NZ

112,4

US

128,5

ZA

97,2

ZZ

102,8

0808 20 50

CN

84,3

ZA

98,9

ZZ

91,6

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

IL

178,5

MK

45,0

ZZ

92,3

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/14

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 840/2010,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2010,

naudanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 164 artiklan 2 kohdan ja 170 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162 artiklan 1 kohdan mukaan mainitun asetuksen liitteessä I olevassa XV osassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja unionin hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162 artiklan 1 kohdan mukaan mainitun asetuksen liitteessä I olevassa XV osassa lueteltujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja unionin hintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Naudanlihamarkkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162, 163, 164, 167, 168 ja 169 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Naudanlihamarkkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162, 163, 164, 167, 168 ja 169 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja perusteiden mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 164 artiklan 1 kohdassa säädetään, että vientituki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 164 artiklan 1 kohdassa säädetään, että vientituki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät.

| (4) | Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus unionissa ja joissa on eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (2) 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty terveysmerkki. Kyseisten tuotteiden olisi täytettävä myös elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (3) ja eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 854/2004 (4) säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(4)

Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus unionissa ja joissa on eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (2) 5 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty terveysmerkki. Kyseisten tuotteiden olisi täytettävä myös elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (3) ja eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 854/2004 (4) säädetyt vaatimukset.

| (5) | Tiettyjen luuttomien naudanlihojen vientiin myönnettävää erityistukea koskevista edellytyksistä 21 päivänä marraskuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1359/2007 (5) 7 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan erityistukea alennetaan, jos vietäväksi tarkoitetun luuttoman lihan määrä on vähintään 85 prosenttia mutta alle 95 prosenttia luuttomaksi leikkaamisesta syntyvien palojen kokonaispainosta. |
| --- | --- |

(5)

Tiettyjen luuttomien naudanlihojen vientiin myönnettävää erityistukea koskevista edellytyksistä 21 päivänä marraskuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1359/2007 (5) 7 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaan erityistukea alennetaan, jos vietäväksi tarkoitetun luuttoman lihan määrä on vähintään 85 prosenttia mutta alle 95 prosenttia luuttomaksi leikkaamisesta syntyvien palojen kokonaispainosta.

| (6) | Nyt sovellettavat vientituet on vahvistettu komission asetuksella (EU) N:o 649/2010 (6). Koska olisi vahvistettava uudet vientituet, kyseinen asetus olisi kumottava. |
| --- | --- |

(6)

Nyt sovellettavat vientituet on vahvistettu komission asetuksella (EU) N:o 649/2010 (6). Koska olisi vahvistettava uudet vientituet, kyseinen asetus olisi kumottava.

| (7) | Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(7)

Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 164 artiklassa säädettyjä vientitukia myönnetään tämän asetuksen liitteessä vahvistetuille tuotteille ja määrille, jollei tämän artiklan 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu.

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tukikelpoisten tuotteiden on täytettävä asetusten (EY) N:o 852/2004 ja (EY) N:o 853/2004 asiaa koskevat vaatimukset, ja erityisesti niiden on oltava hyväksytyssä laitoksessa valmistettuja ja asetuksen (EY) N:o 854/2004 liitteessä I olevan I jakson III luvussa säädettyjen terveysmerkintävaatimusten mukaisia.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1359/2007 7 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa tuotekoodiin 0201 30 00 9100 kuuluvien tuotteiden tukea alennetaan 3,5 eurolla 100 kilogrammalta.

3 artikla

Kumotaan asetus (EU) N:o 649/2010.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä syyskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206.

4

(5)  EUVL L 304, 22.11.2007, s. 21.

5

(6)  EUVL L 191, 23.7.2010, s. 3.

6

---

LIITE

Naudanliha-alalla 24 päivästä syyskuuta 2010 alkaen sovellettavat vientituet

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg elopaino | 12,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg elopaino | 12,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,8 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 14,4 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 24,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 14,4 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,8 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 30,5 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 17,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 18,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 10,8 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg nettopaino | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettopaino | 3,3 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 3,8 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettopaino | 42,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 24,9 |
| EG | EUR/100 kg nettopaino | 51,7 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettopaino | 25,4 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 15,0 |
| EG | EUR/100 kg nettopaino | 31,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 2,7 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 2,7 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 2,7 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 8,1 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 2,7 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg nettopaino | 3,3 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettopaino | 3,3 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg nettopaino | 11,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettopaino | 3,8 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 11,6 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 10,3 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 11,6 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettopaino | 10,3 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen koodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19).
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:







  B00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin unionin ulkopuolelle). |
| B02 | : | B04 ja määräpaikka EG. |
| B03 | : | Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (33 ja 42 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 612/2009 (EYVL L 186, 17.7.2009, s. 1) 41 artiklassa tarkoitetut määräpaikat). |
| B04 | : | Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg elopaino

12,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg elopaino

12,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettopaino

18,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,8

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettopaino

24,4

B03

EUR/100 kg nettopaino

14,4

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettopaino

24,4

B03

EUR/100 kg nettopaino

14,4

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettopaino

18,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,8

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettopaino

30,5

B03

EUR/100 kg nettopaino

17,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettopaino

18,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

10,8

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg nettopaino

3,3

CA (5)

EUR/100 kg nettopaino

3,3

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg nettopaino

11,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

3,8

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettopaino

42,4

B03

EUR/100 kg nettopaino

24,9

EG

EUR/100 kg nettopaino

51,7

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettopaino

25,4

B03

EUR/100 kg nettopaino

15,0

EG

EUR/100 kg nettopaino

31,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettopaino

8,1

B03

EUR/100 kg nettopaino

2,7

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettopaino

8,1

B03

EUR/100 kg nettopaino

2,7

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettopaino

8,1

B03

EUR/100 kg nettopaino

2,7

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettopaino

8,1

B03

EUR/100 kg nettopaino

2,7

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg nettopaino

3,3

CA (5)

EUR/100 kg nettopaino

3,3

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg nettopaino

11,3

B03

EUR/100 kg nettopaino

3,8

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettopaino

11,6

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettopaino

10,3

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettopaino

11,6

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettopaino

10,3

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen koodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

B00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin unionin ulkopuolelle).

B02

:

B04 ja määräpaikka EG.

B03

:

Albania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, muonitus ja tarvikkeet (33 ja 42 artiklassa sekä soveltuvin osin komission asetuksen (EY) N:o 612/2009 (EYVL L 186, 17.7.2009, s. 1) 41 artiklassa tarkoitetut määräpaikat).

B04

:

Turkki, Ukraina, Valko-Venäjä, Moldova, Venäjä, Georgia, Armenia, Azerbaidžan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgisia, Marokko, Algeria, Tunisia, Libya, Libanon, Syyria, Irak, Iran, Israel, Länsiranta ja Gazan alue, Jordania, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Oman, Jemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thaimaa, Vietnam, Indonesia, Filippiinit, Kiina, Pohjois-Korea, Hongkong, Sudan, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Norsunluurannikko, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Päiväntasaajan Guinea, São Tomé ja Príncipe, Gabon, Kongo, Kongon demokraattinen tasavalta, Ruanda, Burundi, Saint Helena ja siihen kuuluvat alueet, Angola, Etiopia, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tansania, Seychellit ja siihen kuuluvat alueet, brittiläinen Intian valtameren alue, Mosambik, Mauritius, Komorit, Mayotte, Sambia, Malawi, Etelä-Afrikka, Lesotho.

---

(1)  Sellaisena kuin se on määriteltynä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston 10 päivänä kesäkuuta 1999 antamassa päätöslauselmassa 1244.

(2)  Tähän alanimikkeeseen luokittelu edellyttää komission asetuksen (EY) N:o 433/2007 (EUVL L 104, 21.4.2007, s. 3) liitteessä olevan todistuksen esittämistä.

(3)  Tuen myöntäminen edellyttää komission asetuksessa (EY) N:o 1359/2007 (EUVL L 304, 22.11.2007, s. 21) ja tarvittaessa komission asetuksessa (EY) N:o 1741/2006 (EUVL L 329, 25.11.2006, s. 7) säädettyjen edellytysten täyttymistä.

(4)  Komission asetuksen (EY) N:o 1643/2006 (EUVL L 308, 8.11.2006, s. 7) edellytyksiä noudattaen.

(5)  Komission asetuksen (ETY) N:o 1041/2008 (EUVL L 281, 24.10.2008, s. 3) edellytyksiä noudattaen.

(6)  Tuen myöntäminen edellyttää komission asetuksessa (EY) N:o 1731/2006 (EUVL L 325, 24.11.2006, s. 12) säädettyjen edellytysten täyttymistä.

(7)  Vähärasvaisen naudanlihan pitoisuus, lukuun ottamatta rasvaa, määritetään komission asetuksen (ETY) N:o 2429/86 (EYVL L 210, 1.8.1986, s. 39) liitteessä kuvattua määritysmenetelmää noudattaen.

Keskimääräisellä pitoisuudella tarkoitetaan näytteen määrää sellaisena kuin se määritellään komission asetuksen (EY) N:o 765/2002 (EYVL L 117, 4.5.2002, s. 6) 2 artiklan 1 kohdassa. Näyte on otettava asianomaisen erän siitä osasta, jossa riski on suurin.

---

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/18

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 841/2010,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2010,

siipikarjanliha-alan vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 164 artiklan 2 kohdan ja 170 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162 artiklan 1 kohdan mukaan mainitun asetuksen liitteessä I olevassa XX osassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja unionin markkinahintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162 artiklan 1 kohdan mukaan mainitun asetuksen liitteessä I olevassa XX osassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen ja unionin markkinahintojen välinen ero voidaan kattaa vientituella.

| (2) | Siipikarjanlihamarkkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162, 163, 164, 167 ja 169 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja perusteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanlihamarkkinoiden nykytilanne huomioon ottaen vientituet olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 1234/2007 162, 163, 164, 167 ja 169 artiklassa säädettyjen sääntöjen ja perusteiden mukaisesti.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 164 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perussopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 164 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tuki voi vaihdella määräpaikan mukaan, erityisesti jos maailmanmarkkinatilanne, tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset tai perussopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehdyistä sopimuksista johtuvat velvoitteet niin edellyttävät.

| (4) | Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus unionissa ja joissa on eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (2) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty tunnistusmerkki. Kyseisten tuotteiden olisi noudatettava myös elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (3) säädettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

(4)

Tukea olisi myönnettävä ainoastaan tuotteille, joilla on vapaa liikkuvuus unionissa ja joissa on eläinperäisiä elintarvikkeita koskevista erityisistä hygieniasäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 853/2004 (2) 5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädetty tunnistusmerkki. Kyseisten tuotteiden olisi noudatettava myös elintarvikehygieniasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 852/2004 (3) säädettyjä vaatimuksia.

| (5) | Nyt sovellettavat vientituet on vahvistettu komission asetuksella (EU) N:o 525/2010 (4). Koska olisi vahvistettava uudet vientituet, kyseinen asetus olisi kumottava. |
| --- | --- |

(5)

Nyt sovellettavat vientituet on vahvistettu komission asetuksella (EU) N:o 525/2010 (4). Koska olisi vahvistettava uudet vientituet, kyseinen asetus olisi kumottava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 164 artiklassa säädettyjä vientitukia myönnetään tämän asetuksen liitteessä vahvistetuille tuotteille ja määrille, jollei tämän artiklan 2 kohdassa säädetyistä edellytyksistä muuta johdu.

2.   Edellä 1 kohdan mukaisesti tukikelpoisten tuotteiden on täytettävä asetusten (EY) N:o 852/2004 ja (EY) N:o 853/2004 asiaa koskevat vaatimukset, ja erityisesti niiden on oltava hyväksytyssä laitoksessa valmistettuja ja asetuksen (EY) N:o 853/2004 liitteessä II olevassa I jaksossa säädettyjen tunnistusmerkintävaatimusten mukaisia.

2 artikla

Kumotaan asetus (EU) N:o 525/2010.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä syyskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUVL L 152, 18.6.2010, s. 5.

4

---

LIITE

Siipikarjanliha-alalla 24 päivästä syyskuuta 2010 sovellettavat vientituet

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 32,50 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:






  V03: | A24, Angola, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat, Jordania, Jemen, Libanon, Irak, Iran. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

32,50

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

32,50

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

V03:

A24, Angola, Saudi-Arabia, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Arabiemiirikunnat, Jordania, Jemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/20

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 842/2010,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2010,

edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha- ja muna-alalla sekä muna-albumiinille ja asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 143 artiklan,

ottaa huomioon muna-albumiinin ja maitoalbumiinin yhteisestä kauppajärjestelmästä 7 päivänä heinäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 614/2009 (2) ja erityisesti sen 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat.

| (2) | Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen perustana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on välttämätöntä muuttaa eräiden tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. Sen vuoksi edustavat hinnat olisi julkaistava. |
| --- | --- |

(2)

Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen perustana olevien tietojen säännöllisen tarkastuksen perusteella on välttämätöntä muuttaa eräiden tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan. Sen vuoksi edustavat hinnat olisi julkaistava.

| (3) | Markkinoiden tilanne huomioon ottaen tätä muutosta on tarpeen soveltaa mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

(3)

Markkinoiden tilanne huomioon ottaen tätä muutosta on tarpeen soveltaa mahdollisimman nopeasti.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

LIITE

edustavien hintojen vahvistamisesta siipikarjanliha- ja muna-alalla sekä muna-albumiinille ja asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta 23 päivänä syyskuuta 2010 annettuun komission asetukseen

”LIITE I

| CN-koodi | Tavaran kuvaus | Edustava hinta
  (euroa/100 kg) | 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus
  (euroa/100 kg) | Alkuperä (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 70-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty | 137,4 | 0 | BR |
| 146,0 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty | 127,2 | 0 | BR |
| 143,2 | 0 | AR |
| 0207 14 10 | Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt | 212,6 | 26 | BR |
| 269,1 | 9 | AR |
| 334,7 | 0 | CL |
| 0207 14 50 | Kananrintaa, jäädytetty | 188,4 | 7 | BR |
| 0207 14 60 | Kanan koipi-reisipalat, jäädytetty | 137,9 | 2 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty | 283,3 | 4 | BR |
| 314,5 | 0 | CL |
| 0408 11 80 | Munankeltuainen | 318,9 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kuorettomat linnunmunat, kuivatut | 347,8 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa | 285,8 | 0 | BR |
| 3502 11 90 | Muna-albumiini (ovalbumiini), kuivattu | 544,8 | 0 | AR |

CN-koodi

Tavaran kuvaus

Edustava hinta

(euroa/100 kg)

3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus

(euroa/100 kg)

Alkuperä (1)

0207 12 10

Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 70-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty

137,4

0

BR

146,0

0

AR

0207 12 90

Kanaa, paloittelemattomana, kynittynä ja puhdistettuna (ns. 65-prosenttista kanaa), tai muussa muodossa, jäädytetty

127,2

0

BR

143,2

0

AR

0207 14 10

Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt

212,6

26

BR

269,1

9

AR

334,7

0

CL

0207 14 50

Kananrintaa, jäädytetty

188,4

7

BR

0207 14 60

Kanan koipi-reisipalat, jäädytetty

137,9

2

BR

0207 27 10

Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty

283,3

4

BR

314,5

0

CL

0408 11 80

Munankeltuainen

318,9

0

AR

0408 91 80

Kuorettomat linnunmunat, kuivatut

347,8

0

AR

1602 32 11

Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa

285,8

0

BR

3502 11 90

Muna-albumiini (ovalbumiini), kuivattu

544,8

0

AR

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ’ZZ’ tarkoittaa ’muuta alkuperää’.”

1

---

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/22 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/22

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 843/2010,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2010,

rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksella (EU) N:o 447/2010 avatun tarjouskilpailun yhteydessä järjestetyssä 7. yksittäisessä tarjouskilpailussa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 43 artiklan j alakohdan yhdessä 4 artiklan kanssa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EU) N:o 447/2010 (2) aloitettiin rasvattoman maitojauheen myynti tarjouskilpailumenettelyllä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maataloustuotteiden julkisten interventio-ostojen ja -myyntien osalta 11 päivänä joulukuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1272/2009 (3) säädetyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EU) N:o 447/2010 (2) aloitettiin rasvattoman maitojauheen myynti tarjouskilpailumenettelyllä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maataloustuotteiden julkisten interventio-ostojen ja -myyntien osalta 11 päivänä joulukuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1272/2009 (3) säädetyin edellytyksin.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1272/2009 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen komissio vahvistaa vähimmäisostohinnan tai päättää olla vahvistamatta sitä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1272/2009 46 artiklan 1 kohdan mukaisesti kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen komissio vahvistaa vähimmäisostohinnan tai päättää olla vahvistamatta sitä.

| (3) | 7. yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta. |
| --- | --- |

(3)

7. yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta.

| (4) | Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(4)

Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksella (EU) N:o 447/2010 avatun tarjouskilpailun yhteydessä järjestetyssä 7. yksittäisessä rasvattoman maitojauheen myyntiä koskevassa tarjouskilpailussa, jossa tarjousten jättöaika päättyi 21 päivänä syyskuuta 2010, rasvattoman maitojauheen vähimmäismyyntihinnaksi vahvistetaan 214,00 euroa 100 kilogrammalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 24 päivänä syyskuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2010.

Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 126, 22.5.2010, s. 19.

2

(3)  EUVL L 349, 29.12.2009, s. 1.

3

---

PÄÄTÖKSET

| 24.9.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 250/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.9.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 250/23

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 23 päivänä kesäkuuta 2010,

kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahastolle (FPAP) ja kalastusalan yrityksille Ranskan myöntämistä verotuista (valtiontuki C 24/08, (ex NN 38/07))

(tiedoksiannettu numerolla K(2010) 3938)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/569/EU)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1)

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia (3) esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Kun komissio tutki kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahastolle (Fonds de prévention des aléas pêche), jäljempänä ‘rahasto’, ja kalastusalan yrityksille myönnettyjä tukia ja teki sen johdosta päätöksen 2008/936/EY (4), se sai tietoonsa, että rahaston ja sen jäsenten hyväksi oli olemassa erityinen verojärjestelmä. |
| --- | --- |

(1)

Kun komissio tutki kalastukselle aiheutuvien riskien torjuntarahastolle (Fonds de prévention des aléas pêche), jäljempänä ‘rahasto’, ja kalastusalan yrityksille myönnettyjä tukia ja teki sen johdosta päätöksen 2008/936/EY (4), se sai tietoonsa, että rahaston ja sen jäsenten hyväksi oli olemassa erityinen verojärjestelmä.

| (2) | Tätä verojärjestelmää ei ollut tarkasteltu 20 päivänä toukokuuta 2008 tehtyyn päätökseen johtaneen menettelyn aikana, sillä kyseessä oli uusi seikka, josta komissio ei ollut tietoinen aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn (5). |
| --- | --- |

(2)

Tätä verojärjestelmää ei ollut tarkasteltu 20 päivänä toukokuuta 2008 tehtyyn päätökseen johtaneen menettelyn aikana, sillä kyseessä oli uusi seikka, josta komissio ei ollut tietoinen aloittaessaan muodollisen tutkintamenettelyn (5).

| (3) | Koska komissio kuitenkin katsoi, että sillä oli käytössään riittävästi tietoja, jotka mahdollistaisivat johtopäätöksen tekemisen siitä, oliko kyseessä sääntöjenvastainen tuki, se päätti ryhtyä alustavasti tutkimaan kyseisiä verotukia (6). Tämän tarkastelun jälkeen komissio aloitti kyseisiä tukia koskevan muodollisen tutkintamenettelyn päätöksellä, joka sekin tehtiin 20 päivänä toukokuuta 2008 (7). |
| --- | --- |

(3)

Koska komissio kuitenkin katsoi, että sillä oli käytössään riittävästi tietoja, jotka mahdollistaisivat johtopäätöksen tekemisen siitä, oliko kyseessä sääntöjenvastainen tuki, se päätti ryhtyä alustavasti tutkimaan kyseisiä verotukia (6). Tämän tarkastelun jälkeen komissio aloitti kyseisiä tukia koskevan muodollisen tutkintamenettelyn päätöksellä, joka sekin tehtiin 20 päivänä toukokuuta 2008 (7).

| (4) | Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä. Asianomaisilta ei saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(4)

Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa julkaisupäivästä. Asianomaisilta ei saatu huomautuksia.

| (5) | Ranska esitti huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 8 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Ranska esitti huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta 8 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Lisäksi Ranska ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka liittyi päätöksen 2008/936/EY kohteena olleiden tukien takaisinperintään, että rahasto oli lakkautettu 27 päivänä helmikuuta 2008 ja että valtion sille maksamien ennakoiden loppusumma oli palautettu valtiolle. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi Ranska ilmoitti 29 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka liittyi päätöksen 2008/936/EY kohteena olleiden tukien takaisinperintään, että rahasto oli lakkautettu 27 päivänä helmikuuta 2008 ja että valtion sille maksamien ennakoiden loppusumma oli palautettu valtiolle.

2.   KUVAUS TUISTA

| (7) | Rahaston toiminnan yksityiskohtaiseen kuvaukseen voi tutustua päätöksessä 2008/936/EY. |
| --- | --- |

(7)

Rahaston toiminnan yksityiskohtaiseen kuvaukseen voi tutustua päätöksessä 2008/936/EY.

| (8) | Rahastoa ja sen jäseniä hyödyttävää erityistä verojärjestelmää kuvataan kahdessa Ranskan talousarvioministeriön kirjeessä, jotka toimitettiin komissiolle sen jälkeen, kun päätökseen 2008/936/EY johtanut muodollinen tutkintamenettely oli aloitettu ja julkaistu (8). |
| --- | --- |

(8)

Rahastoa ja sen jäseniä hyödyttävää erityistä verojärjestelmää kuvataan kahdessa Ranskan talousarvioministeriön kirjeessä, jotka toimitettiin komissiolle sen jälkeen, kun päätökseen 2008/936/EY johtanut muodollinen tutkintamenettely oli aloitettu ja julkaistu (8).

| (9) | Ensimmäinen, 5 päivänä helmikuuta 2004 päivätty kirje liittyy rahaston perustamiseen. Perussäännöstä esitetty luonnos hyväksyttiin järjestäytymisistunnossa 10 päivänä helmikuuta 2004. Kirjeessä todetaan, että






  ”— | ammattijärjestönä perustetulta rahastolta ei kanneta yhtiöveroa, kun kyse on itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien jäsenmaksuista ja varoja sijoittamalla saaduista rahoitustuloista, |
| --- | --- | --- |

(9)

Ensimmäinen, 5 päivänä helmikuuta 2004 päivätty kirje liittyy rahaston perustamiseen. Perussäännöstä esitetty luonnos hyväksyttiin järjestäytymisistunnossa 10 päivänä helmikuuta 2004. Kirjeessä todetaan, että

”—

ammattijärjestönä perustetulta rahastolta ei kanneta yhtiöveroa, kun kyse on itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien jäsenmaksuista ja varoja sijoittamalla saaduista rahoitustuloista,

| — | itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat kalastajat voivat vähentää jäsenmaksut maksuvuoden verotettavasta tulosta. Ensimmäiset jäsenmaksut, jotka on maksettu viimeistään 30 päivänä maaliskuuta 2004, voidaan poikkeuksellisesti vähentää vuoden 2003 tulosta.” |
| --- | --- |

—

itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivat kalastajat voivat vähentää jäsenmaksut maksuvuoden verotettavasta tulosta. Ensimmäiset jäsenmaksut, jotka on maksettu viimeistään 30 päivänä maaliskuuta 2004, voidaan poikkeuksellisesti vähentää vuoden 2003 tulosta.”

| (10) | Kirjeessä myös esitetään arvio summista, joita siinä mainittu vähennys mahdollisesti koskisi: rahaston jäseninä olevien itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien vuosimaksu, joka voitaisiin vähentää verotettavasta tulosta, olisi 1 000–15 000 euroa. |
| --- | --- |

(10)

Kirjeessä myös esitetään arvio summista, joita siinä mainittu vähennys mahdollisesti koskisi: rahaston jäseninä olevien itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien kalastajien vuosimaksu, joka voitaisiin vähentää verotettavasta tulosta, olisi 1 000–15 000 euroa.

| (11) | Toisessa, 28 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä keskitytään jäsenten maksamien jäsenmaksujen vähennykseen tuloista. Kirje liittyy siihen, että rahaston ja sen jäsenten välistä takuusopimusta muutettiin siten, että sopimus vastedes mahdollisti maksettujen mutta käyttämättä jääneiden jäsenmaksujen palauttamisen jäsenille. |
| --- | --- |

(11)

Toisessa, 28 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä kirjeessä keskitytään jäsenten maksamien jäsenmaksujen vähennykseen tuloista. Kirje liittyy siihen, että rahaston ja sen jäsenten välistä takuusopimusta muutettiin siten, että sopimus vastedes mahdollisti maksettujen mutta käyttämättä jääneiden jäsenmaksujen palauttamisen jäsenille.

| (12) | Kirjeessä todetaan, että






  ”— | jäsenten tämän uuden sopimuksen perusteella maksamat jäsenmaksut ovat vähennyskelpoisia niiden maksuvuonna. Kukin jäsen voi vähentää jäsenmaksuja enintään 10 000 euroa vuodessa. Kyseistä enimmäismäärää korotetaan 25 prosentilla voitto-osuudesta, joka on 40 000–80 000 euroa, |
| --- | --- | --- |

(12)

Kirjeessä todetaan, että

”—

jäsenten tämän uuden sopimuksen perusteella maksamat jäsenmaksut ovat vähennyskelpoisia niiden maksuvuonna. Kukin jäsen voi vähentää jäsenmaksuja enintään 10 000 euroa vuodessa. Kyseistä enimmäismäärää korotetaan 25 prosentilla voitto-osuudesta, joka on 40 000–80 000 euroa,

| — | jäsenmaksut, jotka ylittävät edellä mainitut enimmäismäärät rahaston toteuttaman takuuhankkeen vuoksi, voidaan vähentää kokonaisuudessaan jäsenten verotettavasta tulosta maksuvuonna.” |
| --- | --- |

—

jäsenmaksut, jotka ylittävät edellä mainitut enimmäismäärät rahaston toteuttaman takuuhankkeen vuoksi, voidaan vähentää kokonaisuudessaan jäsenten verotettavasta tulosta maksuvuonna.”

| (13) | Kirjeessä todetaan, että ”kokeilua on tarkasteltava” vuoden 2006 lopussa ja ”tutkittava, onko muutoksia mahdollisesti tehtävä”. Kyseessä ei siis ole pysyvä verojärjestelmä. |
| --- | --- |

(13)

Kirjeessä todetaan, että ”kokeilua on tarkasteltava” vuoden 2006 lopussa ja ”tutkittava, onko muutoksia mahdollisesti tehtävä”. Kyseessä ei siis ole pysyvä verojärjestelmä.

| (14) | Marraskuun 28 päivänä 2004 päivätyn kirjeen mukaan jäsenmaksut vähennetään maksuvuoden verotettavasta tulosta. Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että olisi kyseenalaistettu se, että vuoden 2004 alussa (maaliskuun loppuun saakka) maksetut jäsenmaksut voitiin 5 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä ilmoitetulla tavalla vähentää vuoden 2003 tuloista. |
| --- | --- |

(14)

Marraskuun 28 päivänä 2004 päivätyn kirjeen mukaan jäsenmaksut vähennetään maksuvuoden verotettavasta tulosta. Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että olisi kyseenalaistettu se, että vuoden 2004 alussa (maaliskuun loppuun saakka) maksetut jäsenmaksut voitiin 5 päivänä helmikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä ilmoitetulla tavalla vähentää vuoden 2003 tuloista.

| (15) | Ranskan valtiovarainministeriön rahastolle ja sen jäsenille myöntämässä verojärjestelmässä oli edellä mainittujen kahden kirjeen perusteella kaksi osatekijää:






  — | rahastolle myönnetty vapautus yhtiöverosta, |
| --- | --- | --- |

(15)

Ranskan valtiovarainministeriön rahastolle ja sen jäsenille myöntämässä verojärjestelmässä oli edellä mainittujen kahden kirjeen perusteella kaksi osatekijää:

—

rahastolle myönnetty vapautus yhtiöverosta,

| — | rahaston jäsenille myönnetty mahdollisuus vähentää rahastolle maksetut jäsenmaksut verotettavasta tulostaan. |
| --- | --- |

—

rahaston jäsenille myönnetty mahdollisuus vähentää rahastolle maksetut jäsenmaksut verotettavasta tulostaan.

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN PERUSTEET

| (16) | Komissio katsoi, että arvioitaessa Ranskan viranomaisten rahaston ja sen jäsenten hyväksi soveltamaa verojärjestelmää oli, kuten tapauksessa C-9/06, pohdittava, oliko kyseessä valtiontukijärjestelmä ottaen huomioon ne edut, joita järjestelmään liittyi toisaalta rahaston itsensä osalta ja toisaalta sen jäseninä olevien kalastusalan yritysten osalta. |
| --- | --- |

(16)

Komissio katsoi, että arvioitaessa Ranskan viranomaisten rahaston ja sen jäsenten hyväksi soveltamaa verojärjestelmää oli, kuten tapauksessa C-9/06, pohdittava, oliko kyseessä valtiontukijärjestelmä ottaen huomioon ne edut, joita järjestelmään liittyi toisaalta rahaston itsensä osalta ja toisaalta sen jäseninä olevien kalastusalan yritysten osalta.

3.1   Valtiontuen olemassaolo

3.1.1   Rahaston hyväksi myönnetty valtiontuki

| (17) | Kuten päätöksessä 2008/936/EY todetaan, rahastoa on pidettävä Euroopan unionin kilpailuoikeuden mukaisena yrityksenä. Sillä seikalla, että rahasto ei tavoittele voittoa, tai että se on ammattijärjestö, ei ole merkitystä tältä osin. |
| --- | --- |

(17)

Kuten päätöksessä 2008/936/EY todetaan, rahastoa on pidettävä Euroopan unionin kilpailuoikeuden mukaisena yrityksenä. Sillä seikalla, että rahasto ei tavoittele voittoa, tai että se on ammattijärjestö, ei ole merkitystä tältä osin.

| (18) | Sen vuoksi komissio katsoi, että verrattuna muihin öljytuotteiden futuurimarkkinoilla toimiviin yksityisiin sijoittajiin Ranskan viranomaisten rahastolle myöntämä verojärjestelmä tuotti rahastolle kahdenlaista etua:






  — | ensinnäkin johdanto-osan 9 kappaleessa kuvattu rahastolle myönnetty vapautus yhtiöverosta keventää kustannuksia, jotka tavallisesti aiheutuisivat kyseisellä alalla toimivalle yritykselle, |
| --- | --- | --- |

(18)

Sen vuoksi komissio katsoi, että verrattuna muihin öljytuotteiden futuurimarkkinoilla toimiviin yksityisiin sijoittajiin Ranskan viranomaisten rahastolle myöntämä verojärjestelmä tuotti rahastolle kahdenlaista etua:

—

ensinnäkin johdanto-osan 9 kappaleessa kuvattu rahastolle myönnetty vapautus yhtiöverosta keventää kustannuksia, jotka tavallisesti aiheutuisivat kyseisellä alalla toimivalle yritykselle,

| — | toiseksi rahaston jäsenille myönnetty veroetu tarjoaa kannustimen kasvattaa rahaston varoja riippumatta siitä, millainen veroetu on kyseessä. Näin ollen rahasto pystyy lisäämään varojaan, mutta muut alalla toimivat yritykset eivät hyödy tällaisesta mekanismista. |
| --- | --- |

—

toiseksi rahaston jäsenille myönnetty veroetu tarjoaa kannustimen kasvattaa rahaston varoja riippumatta siitä, millainen veroetu on kyseessä. Näin ollen rahasto pystyy lisäämään varojaan, mutta muut alalla toimivat yritykset eivät hyödy tällaisesta mekanismista.

| (19) | Alustavan tarkastelun päätyttyä komissio katsoi, että johdanto-osan 17 kappaleessa tarkoitettu etu oli valtion myöntämä ja merkitsi valtion varoista luopumista. |
| --- | --- |

(19)

Alustavan tarkastelun päätyttyä komissio katsoi, että johdanto-osan 17 kappaleessa tarkoitettu etu oli valtion myöntämä ja merkitsi valtion varoista luopumista.

| (20) | Näin ollen rahasto sai johdanto-osan 17 kappaleessa kuvattujen verotoimenpiteiden ansiosta taloudellista etua, jota muut futuurimarkkinoilla toimivat yritykset eivät saaneet Ranskassa eivätkä muissa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

(20)

Näin ollen rahasto sai johdanto-osan 17 kappaleessa kuvattujen verotoimenpiteiden ansiosta taloudellista etua, jota muut futuurimarkkinoilla toimivat yritykset eivät saaneet Ranskassa eivätkä muissa jäsenvaltiossa.

| (21) | Muodollisen tutkintamenettelyn avaamisesta tehdyssä päätöksessä komissio myös totesi otaksuvansa, että oikeusperustana, joka mahdollisti rahastolle myönnetyn vapautuksen tuloverosta, oli yleisen verolainsäädännön (Code général des impôts) (9) 206 §:n 1a momentti, joka mahdollistaa ammattijärjestöille tietyin ehdoin myönnettävän vapautuksen. Tällöin on mahdollista, että rahasto oli saanut myös elinkeinoverosta vapautuksen, josta säädetään kyseisen verolainsäädännön 1447 §:ssä sellaisten järjestöjen hyväksi, joille on myönnetty 206 §:n 1a momentissa säädetty vapautus. |
| --- | --- |

(21)

Muodollisen tutkintamenettelyn avaamisesta tehdyssä päätöksessä komissio myös totesi otaksuvansa, että oikeusperustana, joka mahdollisti rahastolle myönnetyn vapautuksen tuloverosta, oli yleisen verolainsäädännön (Code général des impôts) (9) 206 §:n 1a momentti, joka mahdollistaa ammattijärjestöille tietyin ehdoin myönnettävän vapautuksen. Tällöin on mahdollista, että rahasto oli saanut myös elinkeinoverosta vapautuksen, josta säädetään kyseisen verolainsäädännön 1447 §:ssä sellaisten järjestöjen hyväksi, joille on myönnetty 206 §:n 1a momentissa säädetty vapautus.

3.1.2   Kalastusalan yrityksiä hyödyttävä valtiontuki

| (22) | Johdanto-osan 17 kappaleessa tarkoitettu taloudellinen etu mahdollisti sen, että kalastusalan yritykset pystyivät ostamaan polttoainetta edulliseen hintaan rahaston öljytuotteiden futuurimarkkinoilla harjoittaman toiminnan ansiosta. |
| --- | --- |

(22)

Johdanto-osan 17 kappaleessa tarkoitettu taloudellinen etu mahdollisti sen, että kalastusalan yritykset pystyivät ostamaan polttoainetta edulliseen hintaan rahaston öljytuotteiden futuurimarkkinoilla harjoittaman toiminnan ansiosta.

| (23) | Koska kalastusalan yritykset saivat vähentää rahaston jäsenmaksut tuloistaan, kustannukset, jotka ne olisivat tavallisesti joutuneet maksamaan, kevenivät. Koska vähennysoikeudesta oli päättänyt talousarviosta vastaava ministeriö, etu johtui valtiosta. |
| --- | --- |

(23)

Koska kalastusalan yritykset saivat vähentää rahaston jäsenmaksut tuloistaan, kustannukset, jotka ne olisivat tavallisesti joutuneet maksamaan, kevenivät. Koska vähennysoikeudesta oli päättänyt talousarviosta vastaava ministeriö, etu johtui valtiosta.

| (24) | Yritykset, jotka pystyivät tekemään johdanto-osan 22 kappaleessa tarkoitetun vähennyksen, hyötyivät taloudellisesta edusta muihin unionin kalastusalan yrityksiin verrattuna. Tämä taloudellinen etu on samaan tapaan vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan sekä vääristänyt tai uhannut vääristää kilpailua. Tämän vuoksi kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(24)

Yritykset, jotka pystyivät tekemään johdanto-osan 22 kappaleessa tarkoitetun vähennyksen, hyötyivät taloudellisesta edusta muihin unionin kalastusalan yrityksiin verrattuna. Tämä taloudellinen etu on samaan tapaan vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan sekä vääristänyt tai uhannut vääristää kilpailua. Tämän vuoksi kyseessä on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

| (25) | Tuesta C-9/06 avatun muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä oli toimitettu rahaston toimintaa yksityiskohtaisesti kuvaava asiakirja ”Mode d’emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche”. Kyseiseen asiakirjaan sisältyvien tietojen perusteella komissio oli todennut, että vaikka polttoaineen todellinen kulutus oli vuoden aikana ollut arvioitua vähäisempää, ennakoituun kulutukseen perustuvista rahaston jäsenmaksuista saatava verovähennys jäi kuitenkin kokonaisuudessaan laivanvarustajan eduksi. Järjestelmä vaikutti tarjoavan laivanvarustajille kannustimen arvioida polttoainetarpeensa liian suureksi, jotta ne voisivat hyötyä verovähennyksestä. |
| --- | --- |

(25)

Tuesta C-9/06 avatun muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä oli toimitettu rahaston toimintaa yksityiskohtaisesti kuvaava asiakirja ”Mode d’emploi détaillé du Fonds de prévention des aléas pêche”. Kyseiseen asiakirjaan sisältyvien tietojen perusteella komissio oli todennut, että vaikka polttoaineen todellinen kulutus oli vuoden aikana ollut arvioitua vähäisempää, ennakoituun kulutukseen perustuvista rahaston jäsenmaksuista saatava verovähennys jäi kuitenkin kokonaisuudessaan laivanvarustajan eduksi. Järjestelmä vaikutti tarjoavan laivanvarustajille kannustimen arvioida polttoainetarpeensa liian suureksi, jotta ne voisivat hyötyä verovähennyksestä.

| (26) | Saman asiakirjan perusteella komissio oli myös havainnut, että joillakin jäsenillä, joiden toiminta ei liittynyt kalastukseen mutta jotka olivat ”valmiit antamaan ammattijärjestölle moraalisen tukensa”, oli samoin mahdollisuus saada verovähennys rahastolle maksamistaan jäsenmaksuista, vaikka ne eivät olleetkaan ottaneet takuusuojaa. |
| --- | --- |

(26)

Saman asiakirjan perusteella komissio oli myös havainnut, että joillakin jäsenillä, joiden toiminta ei liittynyt kalastukseen mutta jotka olivat ”valmiit antamaan ammattijärjestölle moraalisen tukensa”, oli samoin mahdollisuus saada verovähennys rahastolle maksamistaan jäsenmaksuista, vaikka ne eivät olleetkaan ottaneet takuusuojaa.

3.2   Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (27) | Tämän kysymyksen osalta komissio viittaa päätöksessä 2008/936/EY esitettyyn analyysiin. Komissio itse asiassa katsoi, että kyse oli rahastolle ja kalastusalan yrityksille tarjotusta toimintatuesta ja ettei SEUT-sopimuksessa tai missään komission valtiontukien osalta antamassa säädöksessä ollut määräyksiä tai säännöksiä, joiden perusteella kyseisiä tukia olisi voitu pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(27)

Tämän kysymyksen osalta komissio viittaa päätöksessä 2008/936/EY esitettyyn analyysiin. Komissio itse asiassa katsoi, että kyse oli rahastolle ja kalastusalan yrityksille tarjotusta toimintatuesta ja ettei SEUT-sopimuksessa tai missään komission valtiontukien osalta antamassa säädöksessä ollut määräyksiä tai säännöksiä, joiden perusteella kyseisiä tukia olisi voitu pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.

| (28) | Sen vuoksi komissio totesi Ranskalle epäilevänsä vahvasti kyseisten toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(28)

Sen vuoksi komissio totesi Ranskalle epäilevänsä vahvasti kyseisten toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

4.   RANSKAN HUOMAUTUKSET

4.1   Kalastusalan yrityksiä hyödyttävä verotoimenpide

| (29) | Ranska katsoi, etteivät kalastusalan yrityksiä hyödyttävät verotoimenpiteet ole valtiontukea, sillä kalastusalan yritysten rahastolle maksamat jäsenmaksut ovat osa yleisiä kustannuksia, joita näille yrityksille aiheutuu toimintansa harjoittamisesta. Yleisen verolainsäädännön 39 §:n mukaan kyseiset kustannukset voidaan vähentää verotettavasta tulosta. Jäsenmaksujen verovähennys on näin ollen yleinen toimenpide eikä valtiontuki. |
| --- | --- |

(29)

Ranska katsoi, etteivät kalastusalan yrityksiä hyödyttävät verotoimenpiteet ole valtiontukea, sillä kalastusalan yritysten rahastolle maksamat jäsenmaksut ovat osa yleisiä kustannuksia, joita näille yrityksille aiheutuu toimintansa harjoittamisesta. Yleisen verolainsäädännön 39 §:n mukaan kyseiset kustannukset voidaan vähentää verotettavasta tulosta. Jäsenmaksujen verovähennys on näin ollen yleinen toimenpide eikä valtiontuki.

| (30) | Ranska myöntää, ettei johdanto-osan 7 kappaleessa mainittuihin kirjeisiin sisältynyt mitään tietoja jäsenmaksujen palautusjärjestelmästä. Ranska täsmentää kuitenkin, ettei tämä merkitse sitä, ettei palautuksella olisi verotuksellisia vaikutuksia. Verotettavaa tuloa koskevien yleisten säännösten sisältämien periaatteiden mukaisesti näiden jäsenmaksujen palauttaminen rahastoon kuuluville kalastusalan yrityksille on itse asiassa yhtiöveron alaista tuloa. Lisäksi Ranska täsmentää, että jos polttoaineen hinta ylittää takuusopimuksessa vahvistetun kynnyksen, rahastoon kuuluvien kalastusalan yritysten saama korvaus on yhtiöveron alaista tuloa. Jäsenyrityksillä ei näin ollen ollut minkäänlaista kannustinta arvioida suojautumistarpeitaan liian suuriksi, sillä se olisi johtanut lisäveroihin. |
| --- | --- |

(30)

Ranska myöntää, ettei johdanto-osan 7 kappaleessa mainittuihin kirjeisiin sisältynyt mitään tietoja jäsenmaksujen palautusjärjestelmästä. Ranska täsmentää kuitenkin, ettei tämä merkitse sitä, ettei palautuksella olisi verotuksellisia vaikutuksia. Verotettavaa tuloa koskevien yleisten säännösten sisältämien periaatteiden mukaisesti näiden jäsenmaksujen palauttaminen rahastoon kuuluville kalastusalan yrityksille on itse asiassa yhtiöveron alaista tuloa. Lisäksi Ranska täsmentää, että jos polttoaineen hinta ylittää takuusopimuksessa vahvistetun kynnyksen, rahastoon kuuluvien kalastusalan yritysten saama korvaus on yhtiöveron alaista tuloa. Jäsenyrityksillä ei näin ollen ollut minkäänlaista kannustinta arvioida suojautumistarpeitaan liian suuriksi, sillä se olisi johtanut lisäveroihin.

| (31) | Lisäksi Ranska katsoo, että tietyn tukitoimenpiteen valikoivaa luonnetta voidaan perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Näin ollen voi siis olla olemassa oikeudellisia syitä, jotka tekevät perustelluksi toimijoiden erilaisen kohtelun ja tarpeen mukaan tästä johtuvien etujen myöntämisen. Ranska ei kuitenkaan esitä tekijöitä, jotka tässä nimenomaisessa tapauksessa tekisivät kalastusalan yritysten erityiskohtelun perustelluksi. |
| --- | --- |

(31)

Lisäksi Ranska katsoo, että tietyn tukitoimenpiteen valikoivaa luonnetta voidaan perustella järjestelmän luonteella tai taloudellisella rakenteella. Näin ollen voi siis olla olemassa oikeudellisia syitä, jotka tekevät perustelluksi toimijoiden erilaisen kohtelun ja tarpeen mukaan tästä johtuvien etujen myöntämisen. Ranska ei kuitenkaan esitä tekijöitä, jotka tässä nimenomaisessa tapauksessa tekisivät kalastusalan yritysten erityiskohtelun perustelluksi.

4.2   Rahastoa hyödyttävä verotoimenpide

| (32) | Ranska arvioi, että rahaston vapauttamisen yhtiöverosta tekee perustelluksi rahaston voittoa tavoittelematon luonne ja sen luonne ammattijärjestönä. |
| --- | --- |

(32)

Ranska arvioi, että rahaston vapauttamisen yhtiöverosta tekee perustelluksi rahaston voittoa tavoittelematon luonne ja sen luonne ammattijärjestönä.

| (33) | Ranskan mukaan tämä on Euroopan unionin oikeuden mukaista. Yhtiöveron varsinaisena tavoitteenahan on verottaa voittoa tavoittelevaa toimintaa. Tähän periaatteeseen nojautuen Ranska muistuttaa, että tiedonannossaan valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (10), jäljempänä ‘välitöntä verotusta koskeva tiedonanto’, komissio itse katsoo, että on verojärjestelmän luonteen mukaisesti perusteltua, että voittoa tavoittelemattomat yritykset on vapautettu tuloverosta. |
| --- | --- |

(33)

Ranskan mukaan tämä on Euroopan unionin oikeuden mukaista. Yhtiöveron varsinaisena tavoitteenahan on verottaa voittoa tavoittelevaa toimintaa. Tähän periaatteeseen nojautuen Ranska muistuttaa, että tiedonannossaan valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (10), jäljempänä ‘välitöntä verotusta koskeva tiedonanto’, komissio itse katsoo, että on verojärjestelmän luonteen mukaisesti perusteltua, että voittoa tavoittelemattomat yritykset on vapautettu tuloverosta.

5.   ARVIOINTI

| (34) | Menettelyn aloittamista tehdyssä päätöksessä esitettyä arviointia on tarkistettava ja täydennettävä niiden huomautusten perusteella, jotka Ranska toimitti 8 päivänä syyskuuta ja 29 päivänä marraskuuta 2008 (ks. johdanto-osan 5 ja 6 kappale). |
| --- | --- |

(34)

Menettelyn aloittamista tehdyssä päätöksessä esitettyä arviointia on tarkistettava ja täydennettävä niiden huomautusten perusteella, jotka Ranska toimitti 8 päivänä syyskuuta ja 29 päivänä marraskuuta 2008 (ks. johdanto-osan 5 ja 6 kappale).

| (35) | Tarkastelussa otetaan huomioon rahaston kaksinainen päämäärä: toisaalta hankkia optioita öljyn ja sen johdannaistuotteiden futuurimarkkinoilta ja toisaalta maksaa jäseninään oleville kalastusalan yrityksille erotus, joka on kuukausittaisen keskimääräisen viitehinnan ja ”katetun enimmäishinnan” tai ajanjaksosta riippuen 30 senttiä litralta olevan hinnan välillä. |
| --- | --- |

(35)

Tarkastelussa otetaan huomioon rahaston kaksinainen päämäärä: toisaalta hankkia optioita öljyn ja sen johdannaistuotteiden futuurimarkkinoilta ja toisaalta maksaa jäseninään oleville kalastusalan yrityksille erotus, joka on kuukausittaisen keskimääräisen viitehinnan ja ”katetun enimmäishinnan” tai ajanjaksosta riippuen 30 senttiä litralta olevan hinnan välillä.

5.1   Kalastusalan yrityksiä hyödyttävä verotoimenpide

| (36) | Asianomainen verotoimenpide muodostuu mahdollisuudesta vähentää kalastusalan yritysten rahastolle maksamat jäsenmaksut verotettavasta tulosta. |
| --- | --- |

(36)

Asianomainen verotoimenpide muodostuu mahdollisuudesta vähentää kalastusalan yritysten rahastolle maksamat jäsenmaksut verotettavasta tulosta.

| (37) | Ranska katsoo, että kyseinen vähennys ei ole valtiontukea sillä perusteella, että kyseiset jäsenmaksut ovat yritysten yleisiä kustannuksia ja että Ranskan verotusjärjestelmässä kyseiset kustannukset voidaan vähentää verotettavasta tulosta. Tästä syystä kyseessä on yleinen toimenpide, eikä vähennys ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(37)

Ranska katsoo, että kyseinen vähennys ei ole valtiontukea sillä perusteella, että kyseiset jäsenmaksut ovat yritysten yleisiä kustannuksia ja että Ranskan verotusjärjestelmässä kyseiset kustannukset voidaan vähentää verotettavasta tulosta. Tästä syystä kyseessä on yleinen toimenpide, eikä vähennys ole valtiontukea.

| (38) | Komissio toteaa, että yleiset kustannukset voi todellakin vähentää yritysten tulosta yleisen verolainsäädännön 39 §:n nojalla. Kyseessä on kaikkiin yrityksiin sovellettu yleinen toimenpide niiden toiminta-alasta riippumatta. Tämä vähennys kuuluisi siis sellaisten verotoimenpiteiden luokkaan, jotka ovat avoinna kaikille talouden toimijoille ja joita tarkoitetaan välitöntä verotusta koskevan tiedonannon 13 kohdassa. Tällainen toimenpide, jota sovelletaan erottelematta kaikkiin yrityksiin ja kaikenlaiseen tuotantoon, ei olisi valtiontukea. |
| --- | --- |

(38)

Komissio toteaa, että yleiset kustannukset voi todellakin vähentää yritysten tulosta yleisen verolainsäädännön 39 §:n nojalla. Kyseessä on kaikkiin yrityksiin sovellettu yleinen toimenpide niiden toiminta-alasta riippumatta. Tämä vähennys kuuluisi siis sellaisten verotoimenpiteiden luokkaan, jotka ovat avoinna kaikille talouden toimijoille ja joita tarkoitetaan välitöntä verotusta koskevan tiedonannon 13 kohdassa. Tällainen toimenpide, jota sovelletaan erottelematta kaikkiin yrityksiin ja kaikenlaiseen tuotantoon, ei olisi valtiontukea.

| (39) | Ranskan mukaan se, ovatko yleiset kustannukset vähennyskelpoisia, riippuu siitä, mistä nämä kustannukset ovat aiheutuneet. Jos kustannusten perusteena on yhtiön etu, ne ovat periaatteessa vähennyskelpoisia. Näin ollen ammatillisille järjestöille (esimerkiksi ammattiyhdistykset, kauppakamarit) maksetut jäsenmaksut määritellään yhtiön edun mukaisiksi kustannuksiksi, joten ne voidaan aina vähentää verotettavasta tulosta. Koska rahasto on ammattijärjestö, jäsenmaksujen vähennyskelpoisuus noudattaa samaa periaatetta. |
| --- | --- |

(39)

Ranskan mukaan se, ovatko yleiset kustannukset vähennyskelpoisia, riippuu siitä, mistä nämä kustannukset ovat aiheutuneet. Jos kustannusten perusteena on yhtiön etu, ne ovat periaatteessa vähennyskelpoisia. Näin ollen ammatillisille järjestöille (esimerkiksi ammattiyhdistykset, kauppakamarit) maksetut jäsenmaksut määritellään yhtiön edun mukaisiksi kustannuksiksi, joten ne voidaan aina vähentää verotettavasta tulosta. Koska rahasto on ammattijärjestö, jäsenmaksujen vähennyskelpoisuus noudattaa samaa periaatetta.

| (40) | Komissio on lisäksi todennut päätöksen 2008/936/EY johdanto-osan 20 kappaleessa, että ”rahasto toimii siis kuin keskinäinen vakuutusyhtiö, joka tarjoaa jäsenilleen niiden maksuosuuksia vastaan tiettyjä palveluita”. |
| --- | --- |

(40)

Komissio on lisäksi todennut päätöksen 2008/936/EY johdanto-osan 20 kappaleessa, että ”rahasto toimii siis kuin keskinäinen vakuutusyhtiö, joka tarjoaa jäsenilleen niiden maksuosuuksia vastaan tiettyjä palveluita”.

| (41) | Vakuutusmaksut ovat osa menoja, joita yrityksille aiheutuu, kun ne yrittävät suojautua eri riskeiltä. Öljyn hinnan vaihtelu voi olla tällainen riski. Kyseiset menot liittyvät suoraan ammattitoiminnan harjoittamiseen, eivätkä ne lisää yrityksen varoja. Ne voidaan vähentää verotettavasta tulosta yleisinä kustannuksina. Voidaan katsoa, että rahastoon öljyn hinnan vaihteluiden vuoksi maksetut jäsenmaksut ovat vähennettävissä yritysten tuotosta Ranskan yleisen verolainsäädännön 39 §:n nojalla. Tällöin kyse on yleisestä toimenpiteestä. Vähennys ei siis ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(41)

Vakuutusmaksut ovat osa menoja, joita yrityksille aiheutuu, kun ne yrittävät suojautua eri riskeiltä. Öljyn hinnan vaihtelu voi olla tällainen riski. Kyseiset menot liittyvät suoraan ammattitoiminnan harjoittamiseen, eivätkä ne lisää yrityksen varoja. Ne voidaan vähentää verotettavasta tulosta yleisinä kustannuksina. Voidaan katsoa, että rahastoon öljyn hinnan vaihteluiden vuoksi maksetut jäsenmaksut ovat vähennettävissä yritysten tuotosta Ranskan yleisen verolainsäädännön 39 §:n nojalla. Tällöin kyse on yleisestä toimenpiteestä. Vähennys ei siis ole valtiontukea.

5.2   Rahastoa hyödyttävä verotoimenpide

| (42) | Komissio toteaa, että rahasto on lakkautettu 27 päivänä helmikuuta 2008. Rahastoa hyödyttävät verotoimenpiteet päättyivät samana päivänä. |
| --- | --- |

(42)

Komissio toteaa, että rahasto on lakkautettu 27 päivänä helmikuuta 2008. Rahastoa hyödyttävät verotoimenpiteet päättyivät samana päivänä.

| (43) | Komissio toteaa myös, että koska rahasto on ollut likvidaatiomenettelyssä, sen kaikki taloudellinen toiminta on lopullisesti päättynyt. Rahaston toimintaa ja varoja ei ole siirretty millekään muulle yritykselle. Lisäksi rahastolla lakkauttamispäivänään mahdollisesti olleet varat on siirretty valtiolle valtion rahoittaman julkisyhteisön OFIMERin välityksellä. |
| --- | --- |

(43)

Komissio toteaa myös, että koska rahasto on ollut likvidaatiomenettelyssä, sen kaikki taloudellinen toiminta on lopullisesti päättynyt. Rahaston toimintaa ja varoja ei ole siirretty millekään muulle yritykselle. Lisäksi rahastolla lakkauttamispäivänään mahdollisesti olleet varat on siirretty valtiolle valtion rahoittaman julkisyhteisön OFIMERin välityksellä.

| (44) | Näistä syistä komissio katsoo, että vaikka oletettaisiin, että rahaston hyväksi toteutetut verotoimenpiteet olisivat tuoneet sille etua ja vääristäneet kilpailua, tällainen kilpailun vääristyminen päättyi hetkellä, jona rahasto lopetti toimintansa tai kaikki sen hyväksi toteutetut toimenpiteet päättyivät. Tällaisessa tilanteessa komission päätöksellä, jossa se ilmaisisi kantansa tällaisten verotukien olemassaolosta ja niiden mahdollisesta soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, ei olisi käytännön vaikutuksia. |
| --- | --- |

(44)

Näistä syistä komissio katsoo, että vaikka oletettaisiin, että rahaston hyväksi toteutetut verotoimenpiteet olisivat tuoneet sille etua ja vääristäneet kilpailua, tällainen kilpailun vääristyminen päättyi hetkellä, jona rahasto lopetti toimintansa tai kaikki sen hyväksi toteutetut toimenpiteet päättyivät. Tällaisessa tilanteessa komission päätöksellä, jossa se ilmaisisi kantansa tällaisten verotukien olemassaolosta ja niiden mahdollisesta soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, ei olisi käytännön vaikutuksia.

| (45) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla aloitettu muodollinen tutkintamenettely on sen vuoksi muuttunut aiheettomaksi rahaston osalta. |
| --- | --- |

(45)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla aloitettu muodollinen tutkintamenettely on sen vuoksi muuttunut aiheettomaksi rahaston osalta.

6.   PÄÄTELMÄ

| (46) | Edellä 5 jakson 1 kohdassa esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, etteivät rahaston jäsenille myönnetyt veroedut ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(46)

Edellä 5 jakson 1 kohdassa esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, etteivät rahaston jäsenille myönnetyt veroedut ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (47) | Edellä 5 jakson 2 kohdassa esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, että rahastoa vastaan aloitettu menettely on aiheeton, |
| --- | --- |

(47)

Edellä 5 jakson 2 kohdassa esitetyn arvioinnin perusteella komissio toteaa, että rahastoa vastaan aloitettu menettely on aiheeton,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Ranskan kalastusalan yritysten hyväksi toteuttamat toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea.

2 artikla

Rahastoa hyödyttäviä verotoimenpiteitä koskeva, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan nojalla aloitettu muodollinen tutkintamenettely päätetään.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä kesäkuuta 2010.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  Joulukuun 1 päivänä 2009 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen eli SEUT-sopimuksen 107 artikla ja perustamissopimuksen 88 artiklasta SEUT-sopimuksen 108 artikla. Kyseiset kaksi määräyskokonaisuutta ovat asiasisällöltään samanlaiset. Tässä päätöksessä SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan tehtyjä viittauksia on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan.

1

(2)  EYVL L 1, 3.1.1994, s. 3.

2

(3)  EUVL C 161, 25.8.2008, s. 19.

3

(4)  EUVL L 334, 12.12.2008, s. 62.

4

(5)  EUVL C 91, 19.4.2006, s. 30.

5

(6)  NN 38/07.

6

(7)  Katso alaviite 3.

7

(8)  Rahaston neuvonantajana toiminut nantesilainen asianajotoimisto ”Ménard, Quimbert et associés” lähetti sen jälkeen kun ilmoitus muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta oli julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä komissiolle kirjeen, johon se liitti jäljennöksen kahdesta talousarvioministeriön kirjeestä. Näistä kirjeistä kävi ilmi rahastoa ja sen jäseniä hyödyttäneen verojärjestelmän olemassaolo. Toisen kirjeen oli allekirjoittanut talousarviosta ja talousarviouudistuksesta vastaava ministeri Alain Lambert ja toisen talousarviota ja talousarviouudistusta hoitava valtiosihteeri Dominique Bussereau. Molemmat kirjeet on osoitettu rahaston puheenjohtaja Merabetille.

8

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(9)  Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.legifrance.gouv.fr/initRechCodeArticle.do

9

(10)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3 (ks. 25 kohta).

10

---