# Europeiska unionens L 251/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.251.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 251 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången25 september 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.251.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 251

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången25 september 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 845/2010 av den 23 september 2010 om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som för portugisisk flagg | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 846/2010 av den 24 september 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 847/2010 av den 24 september 2010 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnas för delperioden september 2010 genom förordning (EG) nr 327/98 | 5 |
| | | BESLUT |
| | | 2010/570/EU, Euratom |
| | * | Rådets beslut av den 13 september 2010 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015 | 8 |
| | | 2010/571/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 24 september 2010 om ändring, mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG i fråga om undantag för användningar som innehåller bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, polybromerade bifenyler eller polybromerade difenyletrar
  [delgivet med nr K(2010) 6403]

   (
  1
  ) | 28 |
| | | REKOMMENDATIONER |
| | | 2010/572/EU |
| | * | Kommissionens rekommendation av den 20 september 2010 om reglerat tillträde till nästa generations accessnät (
  1
  ) | 35 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) nr 845/2010 av den 23 september 2010 om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som för portugisisk flagg

1

Kommissionens förordning (EU) nr 846/2010 av den 24 september 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

Kommissionens förordning (EU) nr 847/2010 av den 24 september 2010 om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnas för delperioden september 2010 genom förordning (EG) nr 327/98

5

BESLUT

2010/570/EU, Euratom

*

Rådets beslut av den 13 september 2010 om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015

8

2010/571/EU

*

Kommissionens beslut av den 24 september 2010 om ändring, mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG i fråga om undantag för användningar som innehåller bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, polybromerade bifenyler eller polybromerade difenyletrar
  [delgivet med nr K(2010) 6403]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2010) 6403]

1

28

REKOMMENDATIONER

2010/572/EU

*

Kommissionens rekommendation av den 20 september 2010 om reglerat tillträde till nästa generations accessnät (
  1
  )

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 845/2010

av den 23 september 2010

om förbud mot fiske efter blåfenad tonfisk i Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet med fartyg som för portugisisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) nr 53/2010 av den 14 januari 2010 om fastställande för år 2010 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i EU-vatten och, för EU-fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (2) fastställs kvoter för 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2010 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2010 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, överföra, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Lowri EVANS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 21, 26.1.2010, s. 1.

2

---

BILAGA

| Nr | 27/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd | BFT/AE045W |
| Art | Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus) |
| Område | Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet |
| Datum | 23.7.2010 |

Nr

27/T&Q

Medlemsstat

Portugal

Bestånd

BFT/AE045W

Art

Blåfenad tonfisk (Thunnus thynnus)

Område

Atlanten, öster om longitud 45° V, och i Medelhavet

Datum

23.7.2010

---

| 25.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 846/2010

av den 24 september 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 september 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MA | 82,9 |
| MK | 47,2 |
| TR | 50,2 |
| XS | 58,9 |
| ZZ | 59,8 |
| 0707 00 05 | TR | 127,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | TR | 116,5 |
| ZZ | 116,5 |
| 0805 50 10 | AR | 100,5 |
| CL | 118,6 |
| IL | 127,5 |
| TR | 104,9 |
| UY | 139,0 |
| ZA | 106,2 |
| ZZ | 116,1 |
| 0806 10 10 | TR | 120,9 |
| ZZ | 120,9 |
| 0808 10 80 | AR | 63,5 |
| BR | 68,3 |
| CL | 91,6 |
| NZ | 103,2 |
| US | 128,5 |
| ZA | 92,8 |
| ZZ | 91,3 |
| 0808 20 50 | CN | 54,1 |
| ZA | 88,6 |
| ZZ | 71,4 |
| 0809 30 | TR | 149,8 |
| ZZ | 149,8 |
| 0809 40 05 | BA | 53,5 |
| MK | 45,0 |
| ZZ | 49,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MA

82,9

MK

47,2

TR

50,2

XS

58,9

ZZ

59,8

0707 00 05

TR

127,9

ZZ

127,9

0709 90 70

TR

116,5

ZZ

116,5

0805 50 10

AR

100,5

CL

118,6

IL

127,5

TR

104,9

UY

139,0

ZA

106,2

ZZ

116,1

0806 10 10

TR

120,9

ZZ

120,9

0808 10 80

AR

63,5

BR

68,3

CL

91,6

NZ

103,2

US

128,5

ZA

92,8

ZZ

91,3

0808 20 50

CN

54,1

ZA

88,6

ZZ

71,4

0809 30

TR

149,8

ZZ

149,8

0809 40 05

BA

53,5

MK

45,0

ZZ

49,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 25.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 847/2010

av den 24 september 2010

om utfärdande av importlicenser för ris inom ramen för de tullkvoter som öppnas för delperioden september 2010 genom förordning (EG) nr 327/98

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (2), särskilt artikel 7.2,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 327/98 av den 10 februari 1998 om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris (3), särskilt artikel 5 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 327/98 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, uppdelade på ursprungsland och indelade i flera delperioder i enlighet med bilaga IX till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 327/98 innehåller bestämmelser om öppnande och förvaltning av vissa tullkvoter för import av ris och brutet ris, uppdelade på ursprungsland och indelade i flera delperioder i enlighet med bilaga IX till den förordningen.

| (2) | September är den fjärde delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98 och den tredje delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 d och den första delperioden för den kvot som avses i artikel 1.1 e i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

September är den fjärde delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98 och den tredje delperioden för de kvoter som avses i artikel 1.1 d och den första delperioden för den kvot som avses i artikel 1.1 e i den förordningen.

| (3) | Det framgår av den anmälan som gjorts i enlighet med artikel 8 a i förordning (EG) nr 327/98 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i september 2010 avser en kvantitet som för kvoterna med löpnummer 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de berörda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(3)

Det framgår av den anmälan som gjorts i enlighet med artikel 8 a i förordning (EG) nr 327/98 att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i den förordningen lämnats in under de tio första arbetsdagarna i september 2010 avser en kvantitet som för kvoterna med löpnummer 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 överstiger den tillgängliga kvantiteten. Det bör därför beslutas i vilken utsträckning importlicenser kan utfärdas och det bör fastställas en tilldelningskoefficient som ska tillämpas på de berörda kvantiteterna.

| (4) | Av den anmälan som avses ovan framgår det också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i förordning (EG) nr 327/98 lämnats in under de tio första arbetsdagarna i september 2010 avser en kvantitet som för kvoten [kvoterna] med löpnummer 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4117 understiger den tillgängliga kvantiteten. |
| --- | --- |

(4)

Av den anmälan som avses ovan framgår det också att de ansökningar som i enlighet med artikel 4.1 i förordning (EG) nr 327/98 lämnats in under de tio första arbetsdagarna i september 2010 avser en kvantitet som för kvoten [kvoterna] med löpnummer 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4117 understiger den tillgängliga kvantiteten.

| (5) | De kvantiteter av kvoterna med löpnummer 09.4127–09.4128–09.4129–09.4130 som inte använts för delperioden september ska överföras till kvoten med löpnummer 09.4138 för nästa delperiod i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 327/98. |
| --- | --- |

(5)

De kvantiteter av kvoterna med löpnummer 09.4127–09.4128–09.4129–09.4130 som inte använts för delperioden september ska överföras till kvoten med löpnummer 09.4138 för nästa delperiod i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 327/98.

| (6) | De totala tillgängliga kvantiteterna för nästa delperiod för kvoterna med löpnummer 09.4138 och 09.4168 bör följaktligen fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i förordning (EG) nr 327/98. |
| --- | --- |

(6)

De totala tillgängliga kvantiteterna för nästa delperiod för kvoterna med löpnummer 09.4138 och 09.4168 bör följaktligen fastställas i enlighet med artikel 5 första stycket i förordning (EG) nr 327/98.

| (7) | För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet. |
| --- | --- |

(7)

För att säkra en effektiv förvaltning av förfarandet för utfärdande av importlicenser bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   För de ansökningar om importlicenser för ris som omfattas av den de kvoter med löpnummer 09.4118 – 09.4119 – 09.4168 som avses i förordning (EG) nr 327/98 och som lämnats in under de tio första arbetsdagarna i september 2010 utfärdas licenser för de begärda kvantiteterna justerade med de tilldelningskoefficienter som fastställs i bilagan till den här förordningen.

2.   De totala tillgängliga kvantiteterna inom de kvoter med löpnummer 09.4138 och 09.4168 som avses i förordning (EG) nr 327/98 för nästa delperiod fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 september 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EGT L 37, 11.2.1998, s. 5.

3

---

BILAGA

Tilldelningskoefficienter för delperioden september 2010 och tillgängliga kvantiteter för nästa delperiod i enlighet med förordning (EG) nr 327/98

a)   Kvot för helt eller delvis slipat ris med KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 327/98:

| Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden september 2010 | Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden oktober 2010
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas förenta stater | 09.4127 | — (1) | |
| Thailand | 09.4128 | — (1) | |
| Australien | 09.4129 | — (1) | |
| Andra länder | 09.4130 | — (2) | |
| Alla länder | 09.4138 | | 4 127 145 |

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden september 2010

Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden oktober 2010

(kg)

Amerikas förenta stater

09.4127

— (1)

Thailand

09.4128

— (1)

Australien

09.4129

— (1)

Andra länder

09.4130

— (2)

Alla länder

09.4138

4 127 145

b)   Kvot för helt eller delvis slipat ris enligt KN-nummer 1006 30 i enlighet med artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 327/98:

| Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden september 2010 |
| --- | --- | --- |
| Thailand | 09.4112 | — (3) |
| Amerikas förenta stater | 09.4116 | — (3) |
| Indien | 09.4117 | — (4) |
| Pakistan | 09.4118 | 9,553656 % |
| Andra länder | 09.4119 | 1,995380 % |
| Alla länder | 09.4166 | — (3) |

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden september 2010

Thailand

09.4112

— (3)

Amerikas förenta stater

09.4116

— (3)

Indien

09.4117

— (4)

Pakistan

09.4118

9,553656 %

Andra länder

09.4119

1,995380 %

Alla länder

09.4166

— (3)

c)   Kvot för brutet ris enligt KN-nummer 1006 40 i enlighet med artikel 1.1 e i förordning (EG) nr 327/98:

| Ursprung | Löpnummer | Tilldelningskoefficient för delperioden september 2010 | Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden oktober 2010
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla länder | 09.4168 | 1,402856 % | 0 |

Ursprung

Löpnummer

Tilldelningskoefficient för delperioden september 2010

Totala kvantiteter som är tillgängliga för delperioden oktober 2010

(kg)

Alla länder

09.4168

1,402856 %

0

---

(1)  Ansökningarna omfattar kvantiteter som är mindre än eller lika med de tillgängliga kvantiteterna. Alla ansökningar kan godtas.

(2)  Inga tillgängliga kvantiteter för denna delperiod.

(3)  Inga tillgängliga kvantiteter för denna delperiod.

(4)  Ansökningarna omfattar kvantiteter som är mindre än eller lika med de tillgängliga kvantiteterna. Alla ansökningar kan godtas.

---

BESLUT

| 25.9.2010 | SV XM | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SV XM

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/8

---

RÅDETS BESLUT

av den 13 september 2010

om utnämning av ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015

(2010/570/EU, Euratom)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 300.2 och 302, jämförda med artikel 7 i protokollet om övergångsbestämmelser fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

med beaktande av de förslag som varje medlemsstat har lagt fram,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Mandattiden för Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs nuvarande ledamöter löper ut den 20 september 2010 (1). Ledamöter i den kommittén bör därför utnämnas för en femårsperiod från och med den 21 september 2010. |
| --- | --- |

(1)

Mandattiden för Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs nuvarande ledamöter löper ut den 20 september 2010 (1). Ledamöter i den kommittén bör därför utnämnas för en femårsperiod från och med den 21 september 2010.

| (2) | Varje medlemsstat har lagt fram en förteckning över kandidater som till antalet motsvarar det antal platser som den har tilldelats enligt fördraget, och dessa kandidater är företrädare för organisationer för arbetsgivare eller löntagare eller andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska områden, medborgerliga områden, fackområden och kulturella områden. Dock kommer Rumäniens regering att vid ett senare tillfälle föreslå en ytterligare kandidat i syfte att komplettera förteckningen i enlighet med det antal platser som har tilldelats enligt fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Varje medlemsstat har lagt fram en förteckning över kandidater som till antalet motsvarar det antal platser som den har tilldelats enligt fördraget, och dessa kandidater är företrädare för organisationer för arbetsgivare eller löntagare eller andra företrädare för det civila samhället, särskilt inom socioekonomiska områden, medborgerliga områden, fackområden och kulturella områden. Dock kommer Rumäniens regering att vid ett senare tillfälle föreslå en ytterligare kandidat i syfte att komplettera förteckningen i enlighet med det antal platser som har tilldelats enligt fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén för perioden 21 september 2010–20 september 2015 utnämns de personer vars namn förtecknas i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 13 september 2010.

På rådets vägnar

S. VANACKERE

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 2006/524/EG, Euratom av den 11 juli 2006 om utnämning av tjeckiska, tyska, estniska, spanska, franska, italienska, lettiska, litauiska, luxemburgska, ungerska, maltesiska, österrikiska, slovenska och slovakiska ledamöter i Ekonomiska och sociala kommittén (EUT L 207, 28.7.2006, s. 30), 2006/651/EG, Euratom av den 15 september 2006 om utnämning av belgiska, grekiska, irländska, cypriotiska, nederländska, polska, portugisiska, finländska, svenska och brittiska samt två italienska ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EUT L 269, 28.9.2006, s. 13), 2006/703/EG, Euratom av den 16 oktober 2006 om utnämning av danska ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EUT L 291, 21.10.2006, s. 33) samt 2007/3/EG, Euratom av den 1 januari 2007 om utnämning av bulgariska och rumänska ledamöter i Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EUT L 1, 4.1.2007, s. 6).

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ — ANEXO — PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — ANEXĂ — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

Членове / Miembros / Členové / Medlemmer / Mitglieder / Liikmed / Μέλη / Members / Membres / Membri / Locekļi / Nariai / Tagok / Membri / Leden / Członkowie / Membros / Membri / Členovia / Člani / Jäsenet / Ledamöter

BELGIEN

| | M. Tony VANDEPUTTE

  Administrateur délégué honoraire et conseiller général de la Fédération des entreprises de Belgique (FEB) |
| --- | --- |

M. Tony VANDEPUTTE

Administrateur délégué honoraire et conseiller général de la Fédération des entreprises de Belgique (FEB)

| | M. Robert de MÛELENAERE

  Administrateur délégué à la Confédération de la construction |
| --- | --- |

M. Robert de MÛELENAERE

Administrateur délégué à la Confédération de la construction

| | M. Yves VERSCHUEREN

  Administrateur délégué d’Essenscia |
| --- | --- |

M. Yves VERSCHUEREN

Administrateur délégué d’Essenscia

| | M. Daniel MAREELS

  Directeur général de Febelfin |
| --- | --- |

M. Daniel MAREELS

Directeur général de Febelfin

| | M. Bernard NOËL

  Secrétaire national de la CGSLB, syndicat libéral |
| --- | --- |

M. Bernard NOËL

Secrétaire national de la CGSLB, syndicat libéral

| | M. Claude ROLIN

  Secrétaire général ACV-CSC |
| --- | --- |

M. Claude ROLIN

Secrétaire général ACV-CSC

| | Mme Bérengère DUPUIS

  Conseiller — Services d’études, Confédération des syndicats chrétiens (CSC) |
| --- | --- |

Mme Bérengère DUPUIS

Conseiller — Services d’études, Confédération des syndicats chrétiens (CSC)

| | M. André MORDANT

  Président honoraire de la Fédération générale du travail de Belgique (FGTB) |
| --- | --- |

M. André MORDANT

Président honoraire de la Fédération générale du travail de Belgique (FGTB)

| | Dhr. Xavier VERBOVEN

  Gewezen Algemeen Secretaris van het Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV) |
| --- | --- |

Dhr. Xavier VERBOVEN

Gewezen Algemeen Secretaris van het Algemeen Belgisch Vakverbond (ABVV)

| | M. Jean-François HOFFELT

  Secrétaire général de la Fédération belge de l’économie sociale et des coopératives (Febecoop), président du Conseil national belge de la coopération et président du service externe pour la prévention et la protection au travail Arista |
| --- | --- |

M. Jean-François HOFFELT

Secrétaire général de la Fédération belge de l’économie sociale et des coopératives (Febecoop), président du Conseil national belge de la coopération et président du service externe pour la prévention et la protection au travail Arista

| | M. Yves SOMVILLE

  Directeur du service d’études de la Fédération wallonne de l’agriculture (FWA) |
| --- | --- |

M. Yves SOMVILLE

Directeur du service d’études de la Fédération wallonne de l’agriculture (FWA)

| | Dhr. Ronny LANNOO

  Adviseur-generaal UNIZO |
| --- | --- |

Dhr. Ronny LANNOO

Adviseur-generaal UNIZO

BULGARIEN

| | Ms Milena ANGELOVA

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Bureau member of the European Economic and Social Committee, Secretary-General of the Асоциация на индустриалния капитал в България (АИКБ) (Bulgarian Industrial Capital Association, BICA) |
| --- | --- |

Ms Milena ANGELOVA

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Bureau member of the European Economic and Social Committee, Secretary-General of the Асоциация на индустриалния капитал в България (АИКБ) (Bulgarian Industrial Capital Association, BICA)

| | Mr Bojidar DANEV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Chairman of the Българска стопанска камара (БСК) (Bulgarian Industrial Association, BIA) |
| --- | --- |

Mr Bojidar DANEV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Chairman of the Българска стопанска камара (БСК) (Bulgarian Industrial Association, BIA)

| | Ms Lena RUSENOVA

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Head Economist at the Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България (КРИБ) (Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria, CEIB) |
| --- | --- |

Ms Lena RUSENOVA

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Head Economist at the Конфедерацията на работодателите и индустриалците в България (КРИБ) (Confederation of Employers and Industrialists in Bulgaria, CEIB)

| | Mr Georgi STOEV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Deputy-Chairman of the Българска търговско-промишлена палата (БТПП) (Bulgarian Chamber of Commerce and Industry, BCCI) |
| --- | --- |

Mr Georgi STOEV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Deputy-Chairman of the Българска търговско-промишлена палата (БТПП) (Bulgarian Chamber of Commerce and Industry, BCCI)

| | Mr Plamen DIMITROV

  Chairman of the постоянната комисия по труд, доходи, жизнено равнище и индустриални отношения на ИСС (Standing Committee on Labour, Incomes, Standard of Living and Industrial Relations of the Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria) |
| --- | --- |

Mr Plamen DIMITROV

Chairman of the постоянната комисия по труд, доходи, жизнено равнище и индустриални отношения на ИСС (Standing Committee on Labour, Incomes, Standard of Living and Industrial Relations of the Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria)

| | Mr Dimiter MANOLOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour ”Podkrepa”) |
| --- | --- |

Mr Dimiter MANOLOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Vice-President of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour ”Podkrepa”)

| | Mr Veselin MITOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Confederate Secretary of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour ”Podkrepa”) |
| --- | --- |

Mr Veselin MITOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, Confederate Secretary of КТ „Подкрепа“ (Confederation of Labour ”Podkrepa”)

| | Mr Jeliazko CHRISTOV

  Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria) |
| --- | --- |

Mr Jeliazko CHRISTOV

Member of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), member of the European Economic and Social Committee, President of КНСБ (CITUB, Confederation of Independent Trade Unions of Bulgaria)

| | Mr Lalko DULEVSKI

  President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Head of the катедра в Университета за национално и световно стопанство (Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy) |
| --- | --- |

Mr Lalko DULEVSKI

President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), Head of the катедра в Университета за национално и световно стопанство (Human Resources and Social Protection Department at the University of National and World Economy)

| | Mr Plamen ZACHARIEV

  Vice-President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), President of the Национален център за социална рехабилитация (НЦСР) (National Centre for Social Rehabilitation, NCSR) |
| --- | --- |

Mr Plamen ZACHARIEV

Vice-President of the ИСС (Bulgarian Economic and Social Council), President of the Национален център за социална рехабилитация (НЦСР) (National Centre for Social Rehabilitation, NCSR)

| | Mr Lyubomir HADJIYSKI

  Member of the European Economic and Social Committee, Marketing Manager for the auditing firm Grant Thornton Bulgaria |
| --- | --- |

Mr Lyubomir HADJIYSKI

Member of the European Economic and Social Committee, Marketing Manager for the auditing firm Grant Thornton Bulgaria

| | Ms Diliana SLAVOVA

  Executive Director of the Национален млечен борд (National Milk Board) and the Национална асоциация на млекопреработвателите (National Association of Milk Producers), member of the European Commission High-Level Group on Milk |
| --- | --- |

Ms Diliana SLAVOVA

Executive Director of the Национален млечен борд (National Milk Board) and the Национална асоциация на млекопреработвателите (National Association of Milk Producers), member of the European Commission High-Level Group on Milk

TJECKIEN

| | Vladimíra DRBALOVÁ

  Ředitelka Sekce mezinárodních organizací a evropských záležitosti Svazu průmyslu a dopravy ČR |
| --- | --- |

Vladimíra DRBALOVÁ

Ředitelka Sekce mezinárodních organizací a evropských záležitosti Svazu průmyslu a dopravy ČR

| | Josef ZBOŘIL

  Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy ČR |
| --- | --- |

Josef ZBOŘIL

Člen představenstva Svazu průmyslu a dopravy ČR

| | Marie ZVOLSKÁ

  Specialistka odboru poradenských služeb Svazu českých a moravských výrobních družstev |
| --- | --- |

Marie ZVOLSKÁ

Specialistka odboru poradenských služeb Svazu českých a moravských výrobních družstev

| | Ivan VOLEŠ

  Poradce prezidenta Hospodářské komory ČR pro mezinárodní vztahy |
| --- | --- |

Ivan VOLEŠ

Poradce prezidenta Hospodářské komory ČR pro mezinárodní vztahy

| | Helena ČORNEJOVÁ

  Vedoucí sociálně-ekonomického oddělení Českomoravské konfederace odborových svazů |
| --- | --- |

Helena ČORNEJOVÁ

Vedoucí sociálně-ekonomického oddělení Českomoravské konfederace odborových svazů

| | Zdeněk MÁLEK

  Manažer ČMKOS pro sociální dialog a poradce ČMKOS |
| --- | --- |

Zdeněk MÁLEK

Manažer ČMKOS pro sociální dialog a poradce ČMKOS

| | Lucie STUDNIČNÁ

  Mezinárodní tajemnice Odborového svazu KOVO |
| --- | --- |

Lucie STUDNIČNÁ

Mezinárodní tajemnice Odborového svazu KOVO

| | Dana ŠTECHOVÁ

  Poradkyně, Oddělení ČMKOS pro evropské a další mezinárodní vztahy |
| --- | --- |

Dana ŠTECHOVÁ

Poradkyně, Oddělení ČMKOS pro evropské a další mezinárodní vztahy

| | Roman HAKEN

  Místopředseda Rady vlády ČR pro nestátní neziskové organizace a předseda jejího Výboru pro spolupráci s regiony |
| --- | --- |

Roman HAKEN

Místopředseda Rady vlády ČR pro nestátní neziskové organizace a předseda jejího Výboru pro spolupráci s regiony

| | Ludvík JÍROVEC

  Člen Hospodářské komory ČR, člen Agrární komory ČR, expert v COPA-COGEGA/Brusel |
| --- | --- |

Ludvík JÍROVEC

Člen Hospodářské komory ČR, člen Agrární komory ČR, expert v COPA-COGEGA/Brusel

| | Jaroslav NĚMEC

  Ředitel Arcidiecézní charity Praha |
| --- | --- |

Jaroslav NĚMEC

Ředitel Arcidiecézní charity Praha

| | Pavel TRANTINA

  Manažer projektů a spolupráce s EU v České radě dětí a mládeže, expert UNDP pro tvorbu zákona o dobrovolnictví v Bosně a Hercegovině |
| --- | --- |

Pavel TRANTINA

Manažer projektů a spolupráce s EU v České radě dětí a mládeže, expert UNDP pro tvorbu zákona o dobrovolnictví v Bosně a Hercegovině

DANMARK

| | Ms Dorthe ANDERSEN

  Director EU policy, Confederation of Danish Employers |
| --- | --- |

Ms Dorthe ANDERSEN

Director EU policy, Confederation of Danish Employers

| | Ms Sinne Alsing CONAN

  Director of European Affairs, Confederation of Danish Industry |
| --- | --- |

Ms Sinne Alsing CONAN

Director of European Affairs, Confederation of Danish Industry

| | Mr Nils Juhl ANDREASEN

  Managing Director, Danish Confederation of Employers’ Associations in Agriculture (SALA) |
| --- | --- |

Mr Nils Juhl ANDREASEN

Managing Director, Danish Confederation of Employers’ Associations in Agriculture (SALA)

| | Ms Marie-Louise KNUPPERT

  Secretary of International Relations, Danish Confederation of Trade Unions |
| --- | --- |

Ms Marie-Louise KNUPPERT

Secretary of International Relations, Danish Confederation of Trade Unions

| | Mr Peder Munch HANSEN

  EU-Advisor, Danish Confederation of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Peder Munch HANSEN

EU-Advisor, Danish Confederation of Trade Unions

| | Mr Søren KARGAARD

  International Consultant, FTF — Confederation of Professionals in Denmark |
| --- | --- |

Mr Søren KARGAARD

International Consultant, FTF — Confederation of Professionals in Denmark

| | Mr Ask Abildgaard ANDERSEN

  Policy Officer, Disabled Peoples Organisations Denmark |
| --- | --- |

Mr Ask Abildgaard ANDERSEN

Policy Officer, Disabled Peoples Organisations Denmark

| | Ms Benedicte FEDERSPIEL

  Senior Advisor, Danish Consumer Council |
| --- | --- |

Ms Benedicte FEDERSPIEL

Senior Advisor, Danish Consumer Council

| | Ms Mette Pia KINDBERG

  Vice Chair Person, Women’s Council in Denmark |
| --- | --- |

Ms Mette Pia KINDBERG

Vice Chair Person, Women’s Council in Denmark

TYSKLAND

| | Mr Peter CLEVER

  Mitglied der Hauptgeschäftsführung der Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände (BDA)


  (Member of the Executive Board of the National Union of German Employers’ Associations (BDA)) |
| --- | --- |

Mr Peter CLEVER

Mitglied der Hauptgeschäftsführung der Bundesvereinigung der Deutschen Arbeitgeberverbände (BDA)

(Member of the Executive Board of the National Union of German Employers’ Associations (BDA))

| | Mr Bernd DITTMANN

  Bereichsleiter Europa, Bundesverband der Deutschen Industrie (BDI)


  (Vice President and Executive Director Europe — Federation of German Industries (BDI)) |
| --- | --- |

Mr Bernd DITTMANN

Bereichsleiter Europa, Bundesverband der Deutschen Industrie (BDI)

(Vice President and Executive Director Europe — Federation of German Industries (BDI))

| | Mr Göke FRERICHS

  Präsidiumsmitglied im Bundesverband des Deutschen Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen (BGA)


  (Board member, German Federation for Wholesale and Foreign Trade (BGA)) |
| --- | --- |

Mr Göke FRERICHS

Präsidiumsmitglied im Bundesverband des Deutschen Großhandel, Außenhandel, Dienstleistungen (BGA)

(Board member, German Federation for Wholesale and Foreign Trade (BGA))

| | Mr Thomas ILKA

  Leiter der Vertretung des Deutschen Industrie- und Handelskammertages (DIHK) bei der EU


  (Director of the Representation to the EU of the Federation of German Chambers of Industry and Commerce (DIHK)) |
| --- | --- |

Mr Thomas ILKA

Leiter der Vertretung des Deutschen Industrie- und Handelskammertages (DIHK) bei der EU

(Director of the Representation to the EU of the Federation of German Chambers of Industry and Commerce (DIHK))

| | Mr Adalbert KIENLE

  Stellvertretender Generalsekretär des Deutschen Bauernverbandes (DBV)


  (Deputy General Secretary, German Farmers’ Association (DBV)) |
| --- | --- |

Mr Adalbert KIENLE

Stellvertretender Generalsekretär des Deutschen Bauernverbandes (DBV)

(Deputy General Secretary, German Farmers’ Association (DBV))

| | Mr Volker PETERSEN

  Stellvertretender Generalsekretär im Deutschen Raiffeisenverband e.V. (DRV)


  (Deputy Secretary-General of the Association of German Agricultural Credit Cooperatives (DRV)) |
| --- | --- |

Mr Volker PETERSEN

Stellvertretender Generalsekretär im Deutschen Raiffeisenverband e.V. (DRV)

(Deputy Secretary-General of the Association of German Agricultural Credit Cooperatives (DRV))

| | Mr Joachim WÜRMELING

  Mitglied der Hauptgeschäftsführung des Gesamtverbandes der deutschen Versicherungswirtschaft e.V. (GDV)


  (Member of the Executive Board of the German Insurance Association (GDV)) |
| --- | --- |

Mr Joachim WÜRMELING

Mitglied der Hauptgeschäftsführung des Gesamtverbandes der deutschen Versicherungswirtschaft e.V. (GDV)

(Member of the Executive Board of the German Insurance Association (GDV))

| | Mr Joachim FRIED

  Leiter Wirtschaft, Politik und Regulierung bei der Deutschen Bahn


  (Director of Economics, Policy and Regulation, German Railways) |
| --- | --- |

Mr Joachim FRIED

Leiter Wirtschaft, Politik und Regulierung bei der Deutschen Bahn

(Director of Economics, Policy and Regulation, German Railways)

| | Ms Gabriele BISCHOFF

  Bereichsleiterin Europapolitik beim Bundesvorstand des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)


  (Director of European Policy — Federal Executive of the German Trade Union Confederation (DGB)) |
| --- | --- |

Ms Gabriele BISCHOFF

Bereichsleiterin Europapolitik beim Bundesvorstand des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)

(Director of European Policy — Federal Executive of the German Trade Union Confederation (DGB))

| | Mr Claus MATECKI

  Mitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)


  (Member of the National Executive of the German Trade Union Confederation (DGB)) |
| --- | --- |

Mr Claus MATECKI

Mitglied des Geschäftsführenden Bundesvorstandes des Deutschen Gewerkschaftsbundes (DGB)

(Member of the National Executive of the German Trade Union Confederation (DGB))

| | Mr Armin DUTTINÉ

  Leiter des EU-Verbindungsbüros ver.di


  (Director of the EU liaison office, German United Services Union (ver.di)) |
| --- | --- |

Mr Armin DUTTINÉ

Leiter des EU-Verbindungsbüros ver.di

(Director of the EU liaison office, German United Services Union (ver.di))

| | Mr Horst MUND

  Bereichsleiter Internationales IG Metall


  (Director of International Department, IG Metall) |
| --- | --- |

Mr Horst MUND

Bereichsleiter Internationales IG Metall

(Director of International Department, IG Metall)

| | Mr Alexander GRAF VON SCHWERIN

  Berater Europäische Angelegenheiten beim Konzern Duisburger Versorgungs- und Verkehrsgesellschaft mbH (DVV Konzern)


  (European Affairs Adviser, DVV Konzern) |
| --- | --- |

Mr Alexander GRAF VON SCHWERIN

Berater Europäische Angelegenheiten beim Konzern Duisburger Versorgungs- und Verkehrsgesellschaft mbH (DVV Konzern)

(European Affairs Adviser, DVV Konzern)

| | Mr Hans-Joachim WILMS

  Europabeauftragter bei der IG Bauen — Agrar — Umwelt (IG Bau)


  (European Affairs Officer, German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG BAU)) |
| --- | --- |

Mr Hans-Joachim WILMS

Europabeauftragter bei der IG Bauen — Agrar — Umwelt (IG Bau)

(European Affairs Officer, German Trade Union for Construction, Agriculture and the Environment (IG BAU))

| | Mr Egbert BIERMANN

  Mitglied des Geschäftsführenden Hauptvorstandes der IG Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE)


  (Member of the Executive Board of German Mining, Chemical and Energy Industrial Union (IG BCE)) |
| --- | --- |

Mr Egbert BIERMANN

Mitglied des Geschäftsführenden Hauptvorstandes der IG Bergbau, Chemie, Energie (IG BCE)

(Member of the Executive Board of German Mining, Chemical and Energy Industrial Union (IG BCE))

| | Ms Michaela ROSENBERGER

  Stellvertretende Vorsitzende Gewerkschaft Nahrung — Genuss — Gaststätten


  (Deputy Chair of the German Trade Union of Food, Beverages, Tobacco, Hotel and Catering and Allied Workers) |
| --- | --- |

Ms Michaela ROSENBERGER

Stellvertretende Vorsitzende Gewerkschaft Nahrung — Genuss — Gaststätten

(Deputy Chair of the German Trade Union of Food, Beverages, Tobacco, Hotel and Catering and Allied Workers)

| | Mr Jürgen KEßLER

  Vorstandsvorsitzender Verbraucherzentrale Berlin


  (Chairman of the Board, Berlin Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Mr Jürgen KEßLER

Vorstandsvorsitzender Verbraucherzentrale Berlin

(Chairman of the Board, Berlin Consumers’ Association)

| | Mr Bernd SCHLÜTER

  Berater bei der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege (BAGFW)


  (Advisor, Federal Association of Non-Statutory Welfare Services (BAGFW)) |
| --- | --- |

Mr Bernd SCHLÜTER

Berater bei der Bundesarbeitsgemeinschaft der Freien Wohlfahrtspflege (BAGFW)

(Advisor, Federal Association of Non-Statutory Welfare Services (BAGFW))

| | Ms Renate HEINISCH

  Mitglied im Bundesvorstand der Senioren-Organisationen (BAGSO)


  (Member of the Federal Association of German Senior Citizens’ Organisations (BAGSO)) |
| --- | --- |

Ms Renate HEINISCH

Mitglied im Bundesvorstand der Senioren-Organisationen (BAGSO)

(Member of the Federal Association of German Senior Citizens’ Organisations (BAGSO))

| | Mr Frank STÖHR

  Zweiter Bundesvorsitzender dbb Beamtenbund und Tarifunion


  (Vice-President, Federal Board of Management, German Civil Service Federation) |
| --- | --- |

Mr Frank STÖHR

Zweiter Bundesvorsitzender dbb Beamtenbund und Tarifunion

(Vice-President, Federal Board of Management, German Civil Service Federation)

| | Mr Lutz RIBBE

  Direktor, Stiftung Europäisches Naturerbe (Euronatur)


  (Director, European Nature Heritage Fund (Euronatur)) |
| --- | --- |

Mr Lutz RIBBE

Direktor, Stiftung Europäisches Naturerbe (Euronatur)

(Director, European Nature Heritage Fund (Euronatur))

| | Mr Prof. Dr Gerd WOLF

  Beauftragter der Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren (HGF)


  (Representative of the Helmholtz Association of German Research Centres (HGF)) |
| --- | --- |

Mr Prof. Dr Gerd WOLF

Beauftragter der Helmholtz-Gemeinschaft Deutscher Forschungszentren (HGF)

(Representative of the Helmholtz Association of German Research Centres (HGF))

| | Mr Holger SCHWANNECKE

  Generalsekretär des Zentralverbandes des Deutschen Handwerks (ZDH)


  (General Secretary, Central Association of German Craft Trades (ZDH)) |
| --- | --- |

Mr Holger SCHWANNECKE

Generalsekretär des Zentralverbandes des Deutschen Handwerks (ZDH)

(General Secretary, Central Association of German Craft Trades (ZDH))

| | Mr Arno METZLER

  Hauptgeschäftsführer des Bundesverbandes der Freien Berufe (BFB)


  (Chief Executive and Head of Brussels Office, German National Association of Liberal Professions (BFB)) |
| --- | --- |

Mr Arno METZLER

Hauptgeschäftsführer des Bundesverbandes der Freien Berufe (BFB)

(Chief Executive and Head of Brussels Office, German National Association of Liberal Professions (BFB))

ESTLAND

| | Ms Eve PÄÄRENDSON

  Estonian Employers’ Confederation, Director of International Relations |
| --- | --- |

Ms Eve PÄÄRENDSON

Estonian Employers’ Confederation, Director of International Relations

| | Ms Reet TEDER

  Estonian Chamber of Commerce and Industry, policy director |
| --- | --- |

Ms Reet TEDER

Estonian Chamber of Commerce and Industry, policy director

| | Ms Mare VIIES

  Estonian Employees’ Unions’ Confederation; Tallinn University of Technology, Researcher at Centre for Economic Research at TUT |
| --- | --- |

Ms Mare VIIES

Estonian Employees’ Unions’ Confederation; Tallinn University of Technology, Researcher at Centre for Economic Research at TUT

| | Ms Liina CARR

  Estonian Trade Union Confederation, International Secretary |
| --- | --- |

Ms Liina CARR

Estonian Trade Union Confederation, International Secretary

| | Mr Kaul NURM

  Estonian Farmers’ Federation, managing director |
| --- | --- |

Mr Kaul NURM

Estonian Farmers’ Federation, managing director

| | Ms Mall HELLAM

  NGO Network of Estonian Nonprofit Organizations, member of the supervisory board; Executive Director of Open Estonia Foundation |
| --- | --- |

Ms Mall HELLAM

NGO Network of Estonian Nonprofit Organizations, member of the supervisory board; Executive Director of Open Estonia Foundation

| | Mr Meelis JOOST

  Estonian Chamber of Disabled People, Foreign relations and European policy officer |
| --- | --- |

Mr Meelis JOOST

Estonian Chamber of Disabled People, Foreign relations and European policy officer

IRLAND

| | Ms Heidi LOUGHEED

  Head of IBEC Europe |
| --- | --- |

Ms Heidi LOUGHEED

Head of IBEC Europe

| | Mr David CROUGHAN

  Head of Economics and Taxation, IBEC |
| --- | --- |

Mr David CROUGHAN

Head of Economics and Taxation, IBEC

| | Mr Thomas McDONOGH

  Chairman, Thomas McDonogh and Sons Ltd |
| --- | --- |

Mr Thomas McDONOGH

Chairman, Thomas McDonogh and Sons Ltd

| | Mr Jim McCUSKER

  Previously General Secretary of NIPSA |
| --- | --- |

Mr Jim McCUSKER

Previously General Secretary of NIPSA

| | Mr Manus O’RIORDAN

  Head of Research, SIPTU (rtd) |
| --- | --- |

Mr Manus O’RIORDAN

Head of Research, SIPTU (rtd)

| | Ms Sally Anne KINAHAN

  Assistant General Secretary, ICTU |
| --- | --- |

Ms Sally Anne KINAHAN

Assistant General Secretary, ICTU

| | Ms Jillian VAN TURNHOUT

  Chief Executive, Children’s Rights Alliance, Former President National Youth Council of Ireland |
| --- | --- |

Ms Jillian VAN TURNHOUT

Chief Executive, Children’s Rights Alliance, Former President National Youth Council of Ireland

| | Mr Padraig WALSHE

  COPA President and former IFA President |
| --- | --- |

Mr Padraig WALSHE

COPA President and former IFA President

| | Ms Siobhán EGAN

  Policy and Advocacy Officer, BirdWatch Ireland |
| --- | --- |

Ms Siobhán EGAN

Policy and Advocacy Officer, BirdWatch Ireland

GREKLAND

| | Mme Irini Ivoni PARI

  Fédération des industries grecques (SEB) |
| --- | --- |

Mme Irini Ivoni PARI

Fédération des industries grecques (SEB)

| | M. Dimitris DIMITRIADIS

  Confédération nationale de commerce hellénique (ESEE) |
| --- | --- |

M. Dimitris DIMITRIADIS

Confédération nationale de commerce hellénique (ESEE)

| | Μ. Georgios DRAKOPOULOS

  Association des entreprises helléniques de tourisme (SETE) |
| --- | --- |

Μ. Georgios DRAKOPOULOS

Association des entreprises helléniques de tourisme (SETE)

| | Mme Anna BREDIMA

  Association des armateurs grecs (Ε.Ε.Ε.) |
| --- | --- |

Mme Anna BREDIMA

Association des armateurs grecs (Ε.Ε.Ε.)

| | M. Christos POLΥΖΟGOPOULOS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Christos POLΥΖΟGOPOULOS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Eleftherios PAPADOPOULOS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Eleftherios PAPADOPOULOS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Georgios DASSIS

  Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.) |
| --- | --- |

M. Georgios DASSIS

Confédération générale grecque des ouvriers (GE.S.E.E.)

| | M. Spyridon PAPASΡΥROS

  Fédération des fonctionnaires |
| --- | --- |

M. Spyridon PAPASΡΥROS

Fédération des fonctionnaires

| | M. Nikolaos LIOLIOS

  Confédération hellénique des coopératives agricoles (PASEGES) |
| --- | --- |

M. Nikolaos LIOLIOS

Confédération hellénique des coopératives agricoles (PASEGES)

| | Mme Evangelia KEKELEKI

  Centre de protection des consommateurs (KEPKA) |
| --- | --- |

Mme Evangelia KEKELEKI

Centre de protection des consommateurs (KEPKA)

| | M. Panagiotis GKOFAS

  Confédération générale grecque de commerçants et artisans (GSBEE) |
| --- | --- |

M. Panagiotis GKOFAS

Confédération générale grecque de commerçants et artisans (GSBEE)

| | M. Ioannis VARDAKASTANIS

  Confédération nationale de personnes handicapées (ESAmeA) |
| --- | --- |

M. Ioannis VARDAKASTANIS

Confédération nationale de personnes handicapées (ESAmeA)

SPANIEN

| | Sr. Rafael BARBADILLO LÓPEZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. Rafael BARBADILLO LÓPEZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sra. Lourdes CAVERO MESTRE

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sra. Lourdes CAVERO MESTRE

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José María ESPUNY MOYANO

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José María ESPUNY MOYANO

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sra. Margarita LÓPEZ ALMENDÁRIZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. Ángel PANERO FLÓREZ

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. Ángel PANERO FLÓREZ

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José SARTORIOUS ÁLVAREZ DE BOHORQUES

  Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE) |
| --- | --- |

Sr. José SARTORIOUS ÁLVAREZ DE BOHORQUES

Miembro de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales (CEOE)

| | Sr. José María ZUFIAUR

  Presidente de la Fundación Educación y Trabajo |
| --- | --- |

Sr. José María ZUFIAUR

Presidente de la Fundación Educación y Trabajo

| | Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

  Directora de la Oficina de UGT en Bruselas |
| --- | --- |

Sra. Isabel CAÑO AGUILAR

Directora de la Oficina de UGT en Bruselas

| | Sr. Juan MENDOZA CASTRO

  Colaborador de UGT para Asuntos Internacionales |
| --- | --- |

Sr. Juan MENDOZA CASTRO

Colaborador de UGT para Asuntos Internacionales

| | Sra. Joana AGUDO

  Presidenta del Comité Coordinador de los Consejos Sindicales Interregionales de Comisiones Obreras (CC.OO.) |
| --- | --- |

Sra. Joana AGUDO

Presidenta del Comité Coordinador de los Consejos Sindicales Interregionales de Comisiones Obreras (CC.OO.)

| | Sr. Juan MORENO PRECIADO

  Responsable de la Oficina de la Confederación Sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) en Bruselas |
| --- | --- |

Sr. Juan MORENO PRECIADO

Responsable de la Oficina de la Confederación Sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) en Bruselas

| | Sr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

  Secretaría de Política Internacional de la Confederación sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.) |
| --- | --- |

Sr. Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Secretaría de Política Internacional de la Confederación sindical de Comisiones Obreras (CC.OO.)

| | Sra. Laura GONZÁLEZ TXABARRI

  Miembro del Comité Ejecutivo de ELA |
| --- | --- |

Sra. Laura GONZÁLEZ TXABARRI

Miembro del Comité Ejecutivo de ELA

| | Sr. Javier SÁNCHEZ ANSÓ

  Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos (COAG) |
| --- | --- |

Sr. Javier SÁNCHEZ ANSÓ

Responsable de Relaciones Internacionales, Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural de la Comisión Ejecutiva de la Coordinadora de Organizaciones de Agricultores y Ganaderos (COAG)

| | Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

  Función ejercida: Vocal de Relaciones Internacionales de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES) |
| --- | --- |

Sr. Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Función ejercida: Vocal de Relaciones Internacionales de la Confederación Empresarial Española de la Economía Social (CEPES)

| | Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

  Director de la Organización de Productores Asociados de Grandes Atuneros Congeladores (OPAGAC) |
| --- | --- |

Sr. Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

Director de la Organización de Productores Asociados de Grandes Atuneros Congeladores (OPAGAC)

| | Sr. José Manuel ROCHE RAMO

  Secretario de Relaciones Internacionales de UPA |
| --- | --- |

Sr. José Manuel ROCHE RAMO

Secretario de Relaciones Internacionales de UPA

| | Sr. Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ

  Director de Asuntos Europeos de ASAJA |
| --- | --- |

Sr. Pedro Raúl NARRO SÁNCHEZ

Director de Asuntos Europeos de ASAJA

| | Sr. Carlos TRÍAS PINTO

  Director en la Asociación General de Consumidores (ASGECO); Director en la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE) |
| --- | --- |

Sr. Carlos TRÍAS PINTO

Director en la Asociación General de Consumidores (ASGECO); Director en la Unión de Cooperativas de Consumidores y Usuarios de España (UNCCUE)

| | Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

  Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC) |
| --- | --- |

Sr. Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Secretario General de la Asociación de Usuarios de la Comunicación (AUC)

FRANKRIKE

| | Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

  Déléguée générale de l’Union des industries textiles (UIT) |
| --- | --- |

Mme Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Déléguée générale de l’Union des industries textiles (UIT)

| | M. Bernard HUVELIN

  Vice-président de la Fédération française du bâtiment (FFB) |
| --- | --- |

M. Bernard HUVELIN

Vice-président de la Fédération française du bâtiment (FFB)

| | M. Stéphane BUFFETAUT

  Directeur chargé des relations institutionnelles, Veolia Environnement |
| --- | --- |

M. Stéphane BUFFETAUT

Directeur chargé des relations institutionnelles, Veolia Environnement

| | M. Henri MALOSSE

  Directeur, conseiller institutionnel pour les affaires européennes auprès de la présidence de l’ACFCI |
| --- | --- |

M. Henri MALOSSE

Directeur, conseiller institutionnel pour les affaires européennes auprès de la présidence de l’ACFCI

| | M. Philippe de BRAUER

  Président de la commission internationale de la Confédération générale des petites et moyennes entreprises (CGPME) |
| --- | --- |

M. Philippe de BRAUER

Président de la commission internationale de la Confédération générale des petites et moyennes entreprises (CGPME)

| | M. Jean-Pierre CROUZET

  Vice-président de la CGAD, président de la Confédération nationale de la boulangerie française, membre du conseil national de l’Union professionnelle artisanale (UPA) |
| --- | --- |

M. Jean-Pierre CROUZET

Vice-président de la CGAD, président de la Confédération nationale de la boulangerie française, membre du conseil national de l’Union professionnelle artisanale (UPA)

| | M. Henri BRICHART

  Président de la Fédération nationale des producteurs de lait |
| --- | --- |

M. Henri BRICHART

Président de la Fédération nationale des producteurs de lait

| | M. Éric PIGAL

  Délégué national de la Confédération française de l’encadrement/Confédération générale des cadres (CFE-CGC), en charge de la coordination du Comité économique et social européen, du CESE français et du Conseil économique et social régional |
| --- | --- |

M. Éric PIGAL

Délégué national de la Confédération française de l’encadrement/Confédération générale des cadres (CFE-CGC), en charge de la coordination du Comité économique et social européen, du CESE français et du Conseil économique et social régional

| | M. Jacques LEMERCIER

  Président de l’international UNI Europa Poste&logistique — membre de la commission exécutive confédérale, Force ouvrière (FO) |
| --- | --- |

M. Jacques LEMERCIER

Président de l’international UNI Europa Poste&logistique — membre de la commission exécutive confédérale, Force ouvrière (FO)

| | Mme Laure BATUT

  Assistante confédérale au secteur international et Europe, Force ouvrière (FO) |
| --- | --- |

Mme Laure BATUT

Assistante confédérale au secteur international et Europe, Force ouvrière (FO)

| | M. Jean-Pierre COULON

  Secrétaire confédéral en charge des affaires européennes et internationales de la Confédération française des travailleurs chrétiens (CFTC) |
| --- | --- |

M. Jean-Pierre COULON

Secrétaire confédéral en charge des affaires européennes et internationales de la Confédération française des travailleurs chrétiens (CFTC)

| | Mme Béatrice OUIN

  Chargée de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT) |
| --- | --- |

Mme Béatrice OUIN

Chargée de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT)

| | M. Gérard DANTIN

  Chargé de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT) |
| --- | --- |

M. Gérard DANTIN

Chargé de mission au sein du service international et Europe de la Confédération française démocratique du travail (CFDT)

| | Mme An LENOUAIL-MARLIERE

  Conseillère à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT) |
| --- | --- |

Mme An LENOUAIL-MARLIERE

Conseillère à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT)

| | M. Denis MEYNENT

  Conseiller à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT) |
| --- | --- |

M. Denis MEYNENT

Conseiller à l’espace Europe/international de la Confédération générale du travail (CGT)

| | Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

  Présidente de la Confédération de la consommation, du logement et du cadre de vie (CLCV) |
| --- | --- |

Mme Reine-Claude MADER-SAUSSAYE

Présidente de la Confédération de la consommation, du logement et du cadre de vie (CLCV)

| | M. Édouard de LAMAZE

  Avocat à la Cour, ancien délégué interministériel aux professions libérales, ancien membre du CEC, Union nationale des professions libérales (UNAPLE) |
| --- | --- |

M. Édouard de LAMAZE

Avocat à la Cour, ancien délégué interministériel aux professions libérales, ancien membre du CEC, Union nationale des professions libérales (UNAPLE)

| | M. Julien VALENTIN

  Agriculteur, responsable des nouvelles technologies de l’information et de la communication (NTIC), Centre national des jeunes agriculteurs (CNJA) |
| --- | --- |

M. Julien VALENTIN

Agriculteur, responsable des nouvelles technologies de l’information et de la communication (NTIC), Centre national des jeunes agriculteurs (CNJA)

| | M. Gilbert BROS

  Vice-président de l’Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)


  Président de la Chambre d’agriculture de Haute-Loire |
| --- | --- |

M. Gilbert BROS

Vice-président de l’Assemblée permanente des chambres d’agriculture (APCA)

Président de la Chambre d’agriculture de Haute-Loire

| | Mme Évelyne PICHENOT

  Présidente de la délégation pour l’Union européenne du Conseil économique, social et environnemental (CESE) français


  Membre du CESE français |
| --- | --- |

Mme Évelyne PICHENOT

Présidente de la délégation pour l’Union européenne du Conseil économique, social et environnemental (CESE) français

Membre du CESE français

| | M. Joseph GUIMET

  Administrateur de l’Union nationale des associations familiales (UNAF), président du groupe de l’UNAF au CESE français |
| --- | --- |

M. Joseph GUIMET

Administrateur de l’Union nationale des associations familiales (UNAF), président du groupe de l’UNAF au CESE français

| | M. Jean-Paul PANZANI

  Membre du comité exécutif, président de la Fédération nationale de la mutualité française (FNMF) |
| --- | --- |

M. Jean-Paul PANZANI

Membre du comité exécutif, président de la Fédération nationale de la mutualité française (FNMF)

| | M. Georges CINGAL

  Administrateur de France nature environnement |
| --- | --- |

M. Georges CINGAL

Administrateur de France nature environnement

| | M. Thierry LIBAERT

  Professeur, université de Louvain, maître de conférences en communication à l’Institut d'études politiques (IEP) catholique de Paris, membre de la commission gouvernance au Grenelle de l’environnement |
| --- | --- |

M. Thierry LIBAERT

Professeur, université de Louvain, maître de conférences en communication à l’Institut d'études politiques (IEP) catholique de Paris, membre de la commission gouvernance au Grenelle de l’environnement

ITALIEN

| | Mr Mario CAMPLI

  Coordinatore politiche europee Legacoop |
| --- | --- |

Mr Mario CAMPLI

Coordinatore politiche europee Legacoop

| | Mr Luigi CAPRIOGLIO

  Consigliere nazionale della Confederazione Italiana Dirigenti e Alte Professionalità (CIDA) |
| --- | --- |

Mr Luigi CAPRIOGLIO

Consigliere nazionale della Confederazione Italiana Dirigenti e Alte Professionalità (CIDA)

| | Mr Francesco CAVALLARO

  Segretario generale della CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori) |
| --- | --- |

Mr Francesco CAVALLARO

Segretario generale della CISAL (Confederazione Italiana Sindacati Autonomi Lavoratori)

| | Mr Carmelo CEDRONE

  Professore incaricato di Politica Economica Europea, Univ. La Sapienza Roma — Componente del «Team Europe» — Collaboratore del Dipartimento Europeo ed Internazionale UIL (Unione Italiana del Lavoro) — Membro del Comitato Centrale UIL — Componente del Consiglio Direttivo del Movimento Europeo |
| --- | --- |

Mr Carmelo CEDRONE

Professore incaricato di Politica Economica Europea, Univ. La Sapienza Roma — Componente del «Team Europe» — Collaboratore del Dipartimento Europeo ed Internazionale UIL (Unione Italiana del Lavoro) — Membro del Comitato Centrale UIL — Componente del Consiglio Direttivo del Movimento Europeo

| | Mr Franco CHIRIACO

  Presidente del Sindacato Unitario Nazionale Inquilini ed Assegnatari (SUNIA) — Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL) |
| --- | --- |

Mr Franco CHIRIACO

Presidente del Sindacato Unitario Nazionale Inquilini ed Assegnatari (SUNIA) — Confederazione Generale Italiana del Lavoro (CGIL)

| | Mr Roberto CONFALONIERI

  Segretario generale CONFEDIR (Confederazione dei Dirigenti Italiani e delle Alte Professionalità) — Consigliere CNEL (Consiglio Nazionale dell’Economia e del Lavoro) |
| --- | --- |

Mr Roberto CONFALONIERI

Segretario generale CONFEDIR (Confederazione dei Dirigenti Italiani e delle Alte Professionalità) — Consigliere CNEL (Consiglio Nazionale dell’Economia e del Lavoro)

| | Mr Gianfranco DELL’ALBA

  Direttore della Delegazione di Confindustria presso l’Unione Europea |
| --- | --- |

Mr Gianfranco DELL’ALBA

Direttore della Delegazione di Confindustria presso l’Unione Europea

| | Mr Pietro Francesco DE LOTTO

  Direttore Generale di Confartigianato Vicenza |
| --- | --- |

Mr Pietro Francesco DE LOTTO

Direttore Generale di Confartigianato Vicenza

| | Mr Giancarlo DURANTE

  Direttore Centrale dell’Associazione Bancaria Italiana, Responsabile dell’area Sindacale e del Lavoro |
| --- | --- |

Mr Giancarlo DURANTE

Direttore Centrale dell’Associazione Bancaria Italiana, Responsabile dell’area Sindacale e del Lavoro

| | Mr Emilio FATOVIC

  Vice Segretario Generale CONFSAL


  (Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori) con delega al privato |
| --- | --- |

Mr Emilio FATOVIC

Vice Segretario Generale CONFSAL

(Confederazione Generale dei Sindacati Autonomi dei Lavoratori) con delega al privato

| | Mr Giuseppe GUERINI

  Presidente Nazionale Federsolidarietà |
| --- | --- |

Mr Giuseppe GUERINI

Presidente Nazionale Federsolidarietà

| | Mr Edgardo Maria IOZIA

  Segretario Nazionale Unione Italiana Lavoratori Credito Esattorie e Assicurazioni (UILCA) — Presidente UNI Europa Finanza |
| --- | --- |

Mr Edgardo Maria IOZIA

Segretario Nazionale Unione Italiana Lavoratori Credito Esattorie e Assicurazioni (UILCA) — Presidente UNI Europa Finanza

| | Mr Giuseppe Antonio Maria IULIANO

  Dipartimento Politiche internazionali CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori), Coordinatore di aree — Responsabile per l’Europa centro-orientale e per l’America latina |
| --- | --- |

Mr Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Dipartimento Politiche internazionali CISL (Confederazione Italiana Sindacati Lavoratori), Coordinatore di aree — Responsabile per l’Europa centro-orientale e per l’America latina

| | Mr Luca JAHIER

  Presidente del Consiglio nazionale delle Associazioni Cristiane Lavoratori Italiani (ACLI) e responsabile relazioni internazionali |
| --- | --- |

Mr Luca JAHIER

Presidente del Consiglio nazionale delle Associazioni Cristiane Lavoratori Italiani (ACLI) e responsabile relazioni internazionali

| | Mr Antonio LONGO

  Presidente dell’Associazione Movimento Difesa del Cittadino — Direttore della testata giornalistica «Diritti & Consumi» |
| --- | --- |

Mr Antonio LONGO

Presidente dell’Associazione Movimento Difesa del Cittadino — Direttore della testata giornalistica «Diritti & Consumi»

| | Mr Sandro MASCIA

  Responsabile Ufficio di Rappresentanza della Confagricoltura di Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Sandro MASCIA

Responsabile Ufficio di Rappresentanza della Confagricoltura di Bruxelles

| | Mr Stefano PALMIERI

  Responsabile dell’Ufficio Europa della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro) a Bruxelles |
| --- | --- |

Mr Stefano PALMIERI

Responsabile dell’Ufficio Europa della CGIL (Confederazione Generale Italiana del Lavoro) a Bruxelles

| | Mr Antonello PEZZINI

  Imprenditore tessile-tecnico. Confindustria Bergamo |
| --- | --- |

Mr Antonello PEZZINI

Imprenditore tessile-tecnico. Confindustria Bergamo

| | Mr Antonio POLICA

  Dirigente Confederale UGL (Unione Generale del Lavoro) |
| --- | --- |

Mr Antonio POLICA

Dirigente Confederale UGL (Unione Generale del Lavoro)

| | Mr Virgilio RANOCCHIARI

  Responsabile della Delegazione Fiat per l’Europa |
| --- | --- |

Mr Virgilio RANOCCHIARI

Responsabile della Delegazione Fiat per l’Europa

| | Mr Maurizio REALE

  Responsabile della Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni Comunitarie — Coldiretti |
| --- | --- |

Mr Maurizio REALE

Responsabile della Rappresentanza per le Relazioni con le Istituzioni Comunitarie — Coldiretti

| | Ms Daniela RONDINELLI

  Responsabile Ufficio Internazionale FISASCAT CISL (Federazione Italiana Sindacati Addetti Commerciali Affitti Turismo — Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori) |
| --- | --- |

Ms Daniela RONDINELLI

Responsabile Ufficio Internazionale FISASCAT CISL (Federazione Italiana Sindacati Addetti Commerciali Affitti Turismo — Confederazione Italiana Sindacati dei Lavoratori)

| | Mr Corrado ROSSITTO

  Presidente Nazionale della Confederazione Italiana di Unione delle Professioni Intellettuali (CIU) |
| --- | --- |

Mr Corrado ROSSITTO

Presidente Nazionale della Confederazione Italiana di Unione delle Professioni Intellettuali (CIU)

| | Mr Claudio ROTTI

  Presidente AICE (Associazione Italiana Commercio Estero) |
| --- | --- |

Mr Claudio ROTTI

Presidente AICE (Associazione Italiana Commercio Estero)

CYPERN

| | Μιχάλης Αντωνίου (Mr Michalis ANTONIOU)

  Βοηθός Γενικός Διευθυντής (Deputy Director General)


  Ομοσπονδία Εργοδοτών και Βιομηχάνων (ΟΕΒ) (Cyprus Employers and Industrialists Federation) |
| --- | --- |

Μιχάλης Αντωνίου (Mr Michalis ANTONIOU)

Βοηθός Γενικός Διευθυντής (Deputy Director General)

Ομοσπονδία Εργοδοτών και Βιομηχάνων (ΟΕΒ) (Cyprus Employers and Industrialists Federation)

| | Ανδρέας Λουρουτζιάτης (Mr Andreas LOUROUTZIATIS)

  Αντιπρόεδρος Κυπριακού Εμπορικού και Βιομηχανικού Επιμελητηρίου (ΚΕΒΕ) (Vice-President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry)


  Κυπριακό Εμπορικό και Βιομηχανικό Επιμελητήριο (ΚΕΒΕ) (Cyprus Chamber of Commerce and Industry) |
| --- | --- |

Ανδρέας Λουρουτζιάτης (Mr Andreas LOUROUTZIATIS)

Αντιπρόεδρος Κυπριακού Εμπορικού και Βιομηχανικού Επιμελητηρίου (ΚΕΒΕ) (Vice-President, Cyprus Chamber of Commerce and Industry)

Κυπριακό Εμπορικό και Βιομηχανικό Επιμελητήριο (ΚΕΒΕ) (Cyprus Chamber of Commerce and Industry)

| | Ανδρέας Παυλικκάς (Mr Andreas PAVLIKKAS)

  Υπεύθυνος Γραφείου Ερευνών και Μελετών (Head of Research and Studies Department)


  Παγκύπρια Εργατική Ομοσπονδία (ΠΕΟ) (Pancyprian Federation of Labour) |
| --- | --- |

Ανδρέας Παυλικκάς (Mr Andreas PAVLIKKAS)

Υπεύθυνος Γραφείου Ερευνών και Μελετών (Head of Research and Studies Department)

Παγκύπρια Εργατική Ομοσπονδία (ΠΕΟ) (Pancyprian Federation of Labour)

| | Δημήτρης Κιττένης (Mr Dimitris KITTENIS)

  Τέως Γενικός Γραμματέας (Former Secretary-General)


  Συνομοσπονδία Εργαζομένων Κύπρου (ΣΕΚ) (Cyprus Workers’ Confederation) |
| --- | --- |

Δημήτρης Κιττένης (Mr Dimitris KITTENIS)

Τέως Γενικός Γραμματέας (Former Secretary-General)

Συνομοσπονδία Εργαζομένων Κύπρου (ΣΕΚ) (Cyprus Workers’ Confederation)

| | Κωστάκης Κωνσταντινíδης (Mr Costakis CONSTANTINIDES)

  Μέλος Κυπριακού Συνδέσμου Καταναλωτών (Member, Cyprus Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Κωστάκης Κωνσταντινíδης (Mr Costakis CONSTANTINIDES)

Μέλος Κυπριακού Συνδέσμου Καταναλωτών (Member, Cyprus Consumers’ Association)

| | Μηχάλης Λύτρας (Mr Michalis LITRAS)

  Γενικός Γραμματέας (Secretary-General)


  Παναγροτικής Ένωσης Κύπρου (Panagrarian Union of Cyprus) |
| --- | --- |

Μηχάλης Λύτρας (Mr Michalis LITRAS)

Γενικός Γραμματέας (Secretary-General)

Παναγροτικής Ένωσης Κύπρου (Panagrarian Union of Cyprus)

LETTLAND

| | Mr Vitālijs GAVRILOVS

  Latvijas Darba devēju konfederācijas (LDDK) prezidents |
| --- | --- |

Mr Vitālijs GAVRILOVS

Latvijas Darba devēju konfederācijas (LDDK) prezidents

| | Mr Gundars STRAUTMANIS

  Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) viceprezidents un LTRK Padomes loceklis |
| --- | --- |

Mr Gundars STRAUTMANIS

Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras (LTRK) viceprezidents un LTRK Padomes loceklis

| | Mr Pēteris KRĪGERS

  Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Mr Pēteris KRĪGERS

Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) priekšsēdētājs

| | Ms Ariadna ĀBELTIŅA

  Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) ārējo sakaru koordinētāja starptautiskos jautājumos |
| --- | --- |

Ms Ariadna ĀBELTIŅA

Latvijas Brīvo arodbiedrību savienības (LBAS) ārējo sakaru koordinētāja starptautiskos jautājumos

| | Mr Armands KRAUZE

  Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Mr Armands KRAUZE

Lauksaimnieku organizāciju sadarbības padomes (LOSP) valdes priekšsēdētājs

| | Ms Gunta ANČA

  Latvijas Cilvēku ar īpašām vajadzībām sadarbības organizācijas SUSTENTO valdes priekšsēdētāja |
| --- | --- |

Ms Gunta ANČA

Latvijas Cilvēku ar īpašām vajadzībām sadarbības organizācijas SUSTENTO valdes priekšsēdētāja

| | Mr Andris GOBIŅŠ

  Eiropas Kustības Latvijā (EKL) prezidents |
| --- | --- |

Mr Andris GOBIŅŠ

Eiropas Kustības Latvijā (EKL) prezidents

LITAUEN

| | Mr Alfredas JONUŠKA

  Director General, Siauliai Chamber of Commerce, Industry and Crafts |
| --- | --- |

Mr Alfredas JONUŠKA

Director General, Siauliai Chamber of Commerce, Industry and Crafts

| | Mr Stasys KROPAS

  President, Association of Lithuania Banks; Vice-president, Lithuanian business confederation ICC Lithuania |
| --- | --- |

Mr Stasys KROPAS

President, Association of Lithuania Banks; Vice-president, Lithuanian business confederation ICC Lithuania

| | Mr Gintaras MORKIS

  Deputy Director General, Lithuanian Confederation of Industrialists |
| --- | --- |

Mr Gintaras MORKIS

Deputy Director General, Lithuanian Confederation of Industrialists

| | Ms Gražina GRUZDIENĖ

  Chairman, Trade Union of Lithuanian Food Producers |
| --- | --- |

Ms Gražina GRUZDIENĖ

Chairman, Trade Union of Lithuanian Food Producers

| | Ms Daiva KVEDARAITĖ

  Head of Information Centre, Lithuanian Trade Union Solidarumas |
| --- | --- |

Ms Daiva KVEDARAITĖ

Head of Information Centre, Lithuanian Trade Union Solidarumas

| | Ms Inga PREIDIENĖ

  Vice-chairperson, Youth Organization, Lithuanian Labour Federation |
| --- | --- |

Ms Inga PREIDIENĖ

Vice-chairperson, Youth Organization, Lithuanian Labour Federation

| | Mr Mindaugas MACIULEVIČIUS

  Director, Agricultural cooperative ”Lietuviško ūkio kokybė” |
| --- | --- |

Mr Mindaugas MACIULEVIČIUS

Director, Agricultural cooperative ”Lietuviško ūkio kokybė”

| | Mr Zenonas Rokas RUDZIKAS

  Member, Lithuanian Academy of Sciences; Leading researcher, Institute of Theoretical Physics and Astronomy, Vilnius University |
| --- | --- |

Mr Zenonas Rokas RUDZIKAS

Member, Lithuanian Academy of Sciences; Leading researcher, Institute of Theoretical Physics and Astronomy, Vilnius University

| | Ms Indrė VAREIKYTĖ

  Member, Lithuanian Board of Education; Member, Youth Committee in the Tripartite Council of the Republic of Lithuania |
| --- | --- |

Ms Indrė VAREIKYTĖ

Member, Lithuanian Board of Education; Member, Youth Committee in the Tripartite Council of the Republic of Lithuania

LUXEMBURG

| | Mme Viviane GOERGEN

  Secrétaire générale adjointe de la Confédération luxembourgeoise des syndicats chrétiens (LCGB) |
| --- | --- |

Mme Viviane GOERGEN

Secrétaire générale adjointe de la Confédération luxembourgeoise des syndicats chrétiens (LCGB)

| | M. Raymond HENCKS

  Membre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP) |
| --- | --- |

M. Raymond HENCKS

Membre du comité exécutif de la Confédération générale de la fonction publique (CGFP)

| | M. Paul RECKINGER

  Président honoraire de la Chambre des métiers du Grand-Duché de Luxembourg |
| --- | --- |

M. Paul RECKINGER

Président honoraire de la Chambre des métiers du Grand-Duché de Luxembourg

| | M. Jean-Claude REDING

  Président de la Confédération syndicale indépendante du Luxembourg (OGBL) |
| --- | --- |

M. Jean-Claude REDING

Président de la Confédération syndicale indépendante du Luxembourg (OGBL)

| | Mme Josiane WILLEMS

  Directrice de la Centrale paysanne luxembourgeoise (CPL) |
| --- | --- |

Mme Josiane WILLEMS

Directrice de la Centrale paysanne luxembourgeoise (CPL)

| | M. Christian ZEYEN

  General Manager d’ArcelorMittal |
| --- | --- |

M. Christian ZEYEN

General Manager d’ArcelorMittal

UNGERN

| | Antal CSUPORT

  Managing director, National Association of Strategic and Public Utility Companies |
| --- | --- |

Antal CSUPORT

Managing director, National Association of Strategic and Public Utility Companies

| | Tamás NAGY

  Chairman, National Federation of Agricultural Cooperatives and Producers |
| --- | --- |

Tamás NAGY

Chairman, National Federation of Agricultural Cooperatives and Producers

| | Dr. Péter VADÁSZ

  Co-chairman, Confederation of Hungarian Employers and Industrialists |
| --- | --- |

Dr. Péter VADÁSZ

Co-chairman, Confederation of Hungarian Employers and Industrialists

| | János VÉRTES

  Co-chairman in charge of international relations, National Federation of Traders and Caterers |
| --- | --- |

János VÉRTES

Co-chairman in charge of international relations, National Federation of Traders and Caterers

| | József KAPUVÁRI

  Member of the Board, National Confederation of Hungarian Trade Unions |
| --- | --- |

József KAPUVÁRI

Member of the Board, National Confederation of Hungarian Trade Unions

| | Dr. Ágnes CSER

  Co-chairman, LIGA Confederation |
| --- | --- |

Dr. Ágnes CSER

Co-chairman, LIGA Confederation

| | Dr. Miklós PÁSZTOR

  Expert, National Federation of Workers’ Council |
| --- | --- |

Dr. Miklós PÁSZTOR

Expert, National Federation of Workers’ Council

| | Dr. János WELTNER

  Expert, Trade Union Block of Intellectual Employers |
| --- | --- |

Dr. János WELTNER

Expert, Trade Union Block of Intellectual Employers

| | Dr. Etele BARÁTH

  Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning |
| --- | --- |

Dr. Etele BARÁTH

Hon. university professor, Hungarian Society for Urban Planning

| | Kinga JOÓ

  Expert, HÖOK a Hallgatókért Foundation |
| --- | --- |

Kinga JOÓ

Expert, HÖOK a Hallgatókért Foundation

| | Dr. Lajos MIKULA

  Expert, Agricultural and Rural Youth Association |
| --- | --- |

Dr. Lajos MIKULA

Expert, Agricultural and Rural Youth Association

| | Ákos TOPOLÁNSZKY

  Expert, ”SOURCE” Mental Helpers Association |
| --- | --- |

Ákos TOPOLÁNSZKY

Expert, ”SOURCE” Mental Helpers Association

MALTA

| | Ms Grace ATTARD

  President, National Council of Women (NCW) |
| --- | --- |

Ms Grace ATTARD

President, National Council of Women (NCW)

| | Ms Anna Maria DARMANIN

  Council Member, Confederation of Malta Trade Unions (CMTU) |
| --- | --- |

Ms Anna Maria DARMANIN

Council Member, Confederation of Malta Trade Unions (CMTU)

| | Mr Vincent FARRUGIA

  Director General, Malta Chamber of Small and Medium Enterprises (GRTU) |
| --- | --- |

Mr Vincent FARRUGIA

Director General, Malta Chamber of Small and Medium Enterprises (GRTU)

| | Mr Stefano MALLIA

  Vice President, Malta Chamber of Commerce, Enterprise and Industry (MCCEI) |
| --- | --- |

Mr Stefano MALLIA

Vice President, Malta Chamber of Commerce, Enterprise and Industry (MCCEI)

| | Mr Michael PARNIS

  Deputy General Secretary, General Workers Union |
| --- | --- |

Mr Michael PARNIS

Deputy General Secretary, General Workers Union

NEDERLÄNDERNA

| | Ms Johanna Anna VAN DEN BANDT-STEL

  Head of the Brussels Office of VNO-NCW and MKB-Nederland |
| --- | --- |

Ms Johanna Anna VAN DEN BANDT-STEL

Head of the Brussels Office of VNO-NCW and MKB-Nederland

| | Ms Melanie Irmgard BOUWKNEGT

  Economic Policy Advisor at CNV |
| --- | --- |

Ms Melanie Irmgard BOUWKNEGT

Economic Policy Advisor at CNV

| | Ms Marjolijn BULK

  Policy Advisor International Affairs at FNV |
| --- | --- |

Ms Marjolijn BULK

Policy Advisor International Affairs at FNV

| | Mr Joost Peter VAN IERSEL

  Member of the EESC |
| --- | --- |

Mr Joost Peter VAN IERSEL

Member of the EESC

| | Mr Willem Wolter MULLER

  Advisor International Affairs at MHP |
| --- | --- |

Mr Willem Wolter MULLER

Advisor International Affairs at MHP

| | Mr Nicolaas Clemens Maria VAN NIEKERK

  Freelance management advisor/supervisor |
| --- | --- |

Mr Nicolaas Clemens Maria VAN NIEKERK

Freelance management advisor/supervisor

| | Mr Frank VAN OORSCHOT

  Senior Specialist International Affairs at LTO |
| --- | --- |

Mr Frank VAN OORSCHOT

Senior Specialist International Affairs at LTO

| | Mr Ullrich SCHRÖDER

  Permanent Delegate Brussels at MKB-Nederland |
| --- | --- |

Mr Ullrich SCHRÖDER

Permanent Delegate Brussels at MKB-Nederland

| | Mr Martin SIECKER

  International Manager at FNV |
| --- | --- |

Mr Martin SIECKER

International Manager at FNV

| | Mr Joannes Gertrudis Wilhelmina SIMONS

  Emeritus Professor Transport Economics Free University of Amsterdam, Member of the EESC |
| --- | --- |

Mr Joannes Gertrudis Wilhelmina SIMONS

Emeritus Professor Transport Economics Free University of Amsterdam, Member of the EESC

| | Mr Dick WESTENDORP

  Emeritus General Director Consumers Union |
| --- | --- |

Mr Dick WESTENDORP

Emeritus General Director Consumers Union

| | Ms Anna Antonia Maria VAN WEZEL

  Member of the EESC |
| --- | --- |

Ms Anna Antonia Maria VAN WEZEL

Member of the EESC

ÖSTERRIKE

| | Ms Waltraud KLASNIC

  Landeshauptmann a. D. |
| --- | --- |

Ms Waltraud KLASNIC

Landeshauptmann a. D.

| | Dr Johannes KLEEMANN

  Mitglied des Wirtschafts- und Sozialausschusses in den Mandatsperioden 2002-2006 und 2006-2010 |
| --- | --- |

Dr Johannes KLEEMANN

Mitglied des Wirtschafts- und Sozialausschusses in den Mandatsperioden 2002-2006 und 2006-2010

| | Mag. Dipl. Ing. Johann KÖLTRINGER

  Hauptabteilungsleiter des Österreichischen Raiffeisenverbandes |
| --- | --- |

Mag. Dipl. Ing. Johann KÖLTRINGER

Hauptabteilungsleiter des Österreichischen Raiffeisenverbandes

| | Mag. Christa SCHWENG

  Referentin der Wirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und Gesundheit |
| --- | --- |

Mag. Christa SCHWENG

Referentin der Wirtschaftskammer Österreich, Abteilung für Sozialpolitik und Gesundheit

| | Mag. Thomas DELAPINA

  Geschäftsführer des Beirats für Wirtschafts- und Sozialfragen; Sekretär in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Wien |
| --- | --- |

Mag. Thomas DELAPINA

Geschäftsführer des Beirats für Wirtschafts- und Sozialfragen; Sekretär in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Wien

| | Mag. Wolfgang GREIF

  Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier; Bereichsleiter Europa, Konzerne und internationale Beziehungen |
| --- | --- |

Mag. Wolfgang GREIF

Gewerkschaft der Privatangestellten, Druck, Journalismus, Papier; Bereichsleiter Europa, Konzerne und internationale Beziehungen

| | Mr Thomas KATTNIG

  Gewerkschaft der Gemeindebediensteten; Leiter des Referats für Internationale Verbindungen |
| --- | --- |

Mr Thomas KATTNIG

Gewerkschaft der Gemeindebediensteten; Leiter des Referats für Internationale Verbindungen

| | Dr Christoph LECHNER

  Leiter der Abteilung Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich |
| --- | --- |

Dr Christoph LECHNER

Leiter der Abteilung Verfassungsrecht und Allgemeine und Internationale Sozialpolitik in der Kammer für Arbeiter und Angestellte für Niederösterreich

| | Mag. Oliver RÖPKE

  Leiter des Europabüros des ÖGB |
| --- | --- |

Mag. Oliver RÖPKE

Leiter des Europabüros des ÖGB

| | Mr Alfred GAJDOSIK

  Vorsitzender-Stellvertreter der Gewerkschaft VIDA |
| --- | --- |

Mr Alfred GAJDOSIK

Vorsitzender-Stellvertreter der Gewerkschaft VIDA

| | Mag. Gerfried GRUBER

  Referent der Landwirtschaftskammer Österreich |
| --- | --- |

Mag. Gerfried GRUBER

Referent der Landwirtschaftskammer Österreich

| | Dr Anne-Marie SIGMUND

  Europabeauftragte des Bundeskomitees Freie Berufe Österreichs |
| --- | --- |

Dr Anne-Marie SIGMUND

Europabeauftragte des Bundeskomitees Freie Berufe Österreichs

POLEN

| | Mr Krzysztof OSTROWSKI

  Consultant, Business Centre Club — Association of Employers |
| --- | --- |

Mr Krzysztof OSTROWSKI

Consultant, Business Centre Club — Association of Employers

| | Mr Andrzej MALINOWSKI

  President, Confederation of Polish Employers |
| --- | --- |

Mr Andrzej MALINOWSKI

President, Confederation of Polish Employers

| | Ms Anna NIETYKSZA

  Member, Confederation of Polish Employers |
| --- | --- |

Ms Anna NIETYKSZA

Member, Confederation of Polish Employers

| | Mr Marek KOMOROWSKI

  Counsellor, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan |
| --- | --- |

Mr Marek KOMOROWSKI

Counsellor, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan

| | Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

  Vice-president, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan |
| --- | --- |

Mr Jacek Piotr KRAWCZYK

Vice-president, Polish Confederation of Private Employers Lewiatan

| | Mr Jan KLIMEK

  Vice-president, Polish Craft Association |
| --- | --- |

Mr Jan KLIMEK

Vice-president, Polish Craft Association

| | Mr Tadeusz KLIŚ

  Vice-president, Polish Craft Association |
| --- | --- |

Mr Tadeusz KLIŚ

Vice-president, Polish Craft Association

| | Ms Dorota GARDIAS

  Secretary General, Trade Union Forum |
| --- | --- |

Ms Dorota GARDIAS

Secretary General, Trade Union Forum

| | Mr Wiesław SIEWIERSKI

  President, Trade Union Forum |
| --- | --- |

Mr Wiesław SIEWIERSKI

President, Trade Union Forum

| | Mr Andrzej ADAMCZYK

  Secretary of the international affairs, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność |
| --- | --- |

Mr Andrzej ADAMCZYK

Secretary of the international affairs, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność

| | Mr Marian KRZAKLEWSKI

  Member of the National Commission, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność |
| --- | --- |

Mr Marian KRZAKLEWSKI

Member of the National Commission, Independent and Self-Governing Trade Union Solidarność

| | Mr Andrzej CHWILUK

  Vice-president of the Trade Unions of Miners, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Andrzej CHWILUK

Vice-president of the Trade Unions of Miners, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Tomasz Dariusz JASIŃSKI

  Specialist of the international affairs, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Tomasz Dariusz JASIŃSKI

Specialist of the international affairs, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Stanisław Józef RÓŻYCKI

  Vice-president of the Council of Education and Science of the Polish Teachers’ Union, All-Poland Alliance of Trade Unions |
| --- | --- |

Mr Stanisław Józef RÓŻYCKI

Vice-president of the Council of Education and Science of the Polish Teachers’ Union, All-Poland Alliance of Trade Unions

| | Mr Krzysztof BALON

  Secretary of the Research programme Council, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS |
| --- | --- |

Mr Krzysztof BALON

Secretary of the Research programme Council, Working Community of Associations of Social Organisations WRZOS

| | Mr Krzysztof KAMIENIECKI

  Vice-president, Institute for Sustainable Development Foundation |
| --- | --- |

Mr Krzysztof KAMIENIECKI

Vice-president, Institute for Sustainable Development Foundation

| | Ms Marzena MENDZA-DROZD

  Member of the Board, Forum of Non-Government Initiatives’ Association, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations |
| --- | --- |

Ms Marzena MENDZA-DROZD

Member of the Board, Forum of Non-Government Initiatives’ Association, All-Poland Federation of Non-Governmental Organisations

| | Mr Krzysztof PATER

  Member of the Scout Court, Polish Scouting and Guiding Association |
| --- | --- |

Mr Krzysztof PATER

Member of the Scout Court, Polish Scouting and Guiding Association

| | Ms Jolanta PLAKWICZ

  Member, Polish Women’s Lobby |
| --- | --- |

Ms Jolanta PLAKWICZ

Member, Polish Women’s Lobby

| | Mr Władysław SERAFIN

  President, National Union of Farmers, Circles and Agricultural Organizations |
| --- | --- |

Mr Władysław SERAFIN

President, National Union of Farmers, Circles and Agricultural Organizations

| | Ms Teresa TISZBIEREK

  Vice-president, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland |
| --- | --- |

Ms Teresa TISZBIEREK

Vice-president, Association of the Voluntary Fire Brigades of the Republic of Poland

PORTUGAL

| | Mr Manuel Eugénio PIMENTEL CAVALEIRO BRANDÃO

  Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)


  (Confederation of Portuguese Industry) |
| --- | --- |

Mr Manuel Eugénio PIMENTEL CAVALEIRO BRANDÃO

Confederação da Indústria Portuguesa (CIP)

(Confederation of Portuguese Industry)

| | Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

  Confederação dos Agricultores de Portugal (CAP)


  (Portuguse Farmers’ Confederation) |
| --- | --- |

Mr Luís Miguel CORREIA MIRA

Confederação dos Agricultores de Portugal (CAP)

(Portuguse Farmers’ Confederation)

| | Mr Pedro D’ALMEIDA FREIRE

  Confederação do Comércio e Serviços de Portugal (CCP)


  (Portuguese Trade and Services Confederation) |
| --- | --- |

Mr Pedro D’ALMEIDA FREIRE

Confederação do Comércio e Serviços de Portugal (CCP)

(Portuguese Trade and Services Confederation)

| | Mr Paulo BARROS VALE

  Associação Empresarial de Portugal (AEP)


  (Portuguese Business Association) |
| --- | --- |

Mr Paulo BARROS VALE

Associação Empresarial de Portugal (AEP)

(Portuguese Business Association)

| | Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

  Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (CGTP)


  (General Confederation of Portuguese Workers) |
| --- | --- |

Mr Mário David FERREIRINHA SOARES

Confederação Geral dos trabalhadores Portugueses (CGTP)

(General Confederation of Portuguese Workers)

| | Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

  Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)


  (General Confederation of Portuguese Workers) |
| --- | --- |

Mr Carlos Manuel ALVES TRINDADE

Confederação Geral dos Trabalhadores Portugueses (CGTP)

(General Confederation of Portuguese Workers)

| | Mr Alfredo Manuel VIEIRA CORREIA

  União Geral de Trabalhadores (UGT)


  (General Workers’ Union) |
| --- | --- |

Mr Alfredo Manuel VIEIRA CORREIA

União Geral de Trabalhadores (UGT)

(General Workers’ Union)

| | Mr Victor Hugo DE JESUS SEQUEIRA

  União Geral de Trabalhadores (UGT)


  (General Workers’ Union) |
| --- | --- |

Mr Victor Hugo DE JESUS SEQUEIRA

União Geral de Trabalhadores (UGT)

(General Workers’ Union)

| | Mr Jorge PEGADO LIZ

  Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor (DECO)


  (Portuguese Consumer Protection Association) |
| --- | --- |

Mr Jorge PEGADO LIZ

Associação Portuguesa para a Defesa do Consumidor (DECO)

(Portuguese Consumer Protection Association)

| | Mr Carlos Alberto PEREIRA MARTINS

  Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP)


  (National Council of Professional Bodies) |
| --- | --- |

Mr Carlos Alberto PEREIRA MARTINS

Conselho Nacional das Ordens Profissionais (CNOP)

(National Council of Professional Bodies)

| | Mr Francisco João BERNARDINO DA SILVA

  Confederação Nacional das Cooperativas Agrícolas e do Crédito Agrícola de Portugal, CCRL (CONFAGRI)


  (Portuguese National Confederation of Agricultural Coperatives and Agricultural Credit, limited-liability cooperative confederation) |
| --- | --- |

Mr Francisco João BERNARDINO DA SILVA

Confederação Nacional das Cooperativas Agrícolas e do Crédito Agrícola de Portugal, CCRL (CONFAGRI)

(Portuguese National Confederation of Agricultural Coperatives and Agricultural Credit, limited-liability cooperative confederation)

| | Rev. Vítor José MELÍCIAS LOPES

  União das Misericórdias Portuguesas (UMP)


  (Union of Portuguese Charitable Institutions) |
| --- | --- |

Rev. Vítor José MELÍCIAS LOPES

União das Misericórdias Portuguesas (UMP)

(Union of Portuguese Charitable Institutions)

RUMÄNIEN

| | Dl Petru Sorin DANDEA

  Vicepreședinte, Confederația Națională Sindicală „Cartel ALFA”


  (Vice-President of the National Trade Union Confederation ”Cartel ALFA”) |
| --- | --- |

Dl Petru Sorin DANDEA

Vicepreședinte, Confederația Națională Sindicală „Cartel ALFA”

(Vice-President of the National Trade Union Confederation ”Cartel ALFA”)

| | Dl Dumitru FORNEA

  Secretar confederal, Confederația Sindicală Națională MERIDIAN


  (Confederal secretary of the National Trade Union Confederation — Meridian) |
| --- | --- |

Dl Dumitru FORNEA

Secretar confederal, Confederația Sindicală Națională MERIDIAN

(Confederal secretary of the National Trade Union Confederation — Meridian)

| | Dl Minel IVAȘCU

  Secretar general, Blocul Național Sindical


  (Secretary-General of the National Trade Union Bloc (BNS)) |
| --- | --- |

Dl Minel IVAȘCU

Secretar general, Blocul Național Sindical

(Secretary-General of the National Trade Union Bloc (BNS))

| | Dl Sorin Cristian STAN

  Secretar general, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România (FRĂȚIA)


  (Secretary-General of the National Confederation of Romanian Free Trade Unions (FRĂȚIA)) |
| --- | --- |

Dl Sorin Cristian STAN

Secretar general, Confederația Națională a Sindicatelor Libere din România (FRĂȚIA)

(Secretary-General of the National Confederation of Romanian Free Trade Unions (FRĂȚIA))

| | Dl Sabin RUSU

  Secretar general, Confederația Sindicatelor Democratice din România


  (Secretary-General of the Confederation of Romanian Democratic Trade Unions) |
| --- | --- |

Dl Sabin RUSU

Secretar general, Confederația Sindicatelor Democratice din România

(Secretary-General of the Confederation of Romanian Democratic Trade Unions)

| | Dl Eugen Mircea BURADA

  Președinte executiv, Consiliul Național al Patronatului Român


  (Executive President, National Council of Romanian Employers) |
| --- | --- |

Dl Eugen Mircea BURADA

Președinte executiv, Consiliul Național al Patronatului Român

(Executive President, National Council of Romanian Employers)

| | Dna Ana BONTEA

  Director, Departamentul Juridic și Dialog Social — Consiliul Național al Întreprinderilor Private Mici și Mijlocii din România


  (Director of the Legislative and Social Dialogue Department, National Council of Small and Medium-Sized Private Enterprises in Romania) |
| --- | --- |

Dna Ana BONTEA

Director, Departamentul Juridic și Dialog Social — Consiliul Național al Întreprinderilor Private Mici și Mijlocii din România

(Director of the Legislative and Social Dialogue Department, National Council of Small and Medium-Sized Private Enterprises in Romania)

| | Dl Mihai MANOLIU

  Secretar general, Alianța Confederațiilor Patronale din România


  (Secretary-General, Alliance of Romanian Employers’ Confederations) |
| --- | --- |

Dl Mihai MANOLIU

Secretar general, Alianța Confederațiilor Patronale din România

(Secretary-General, Alliance of Romanian Employers’ Confederations)

| | Dl Aurel Laurențiu PLOSCEANU

  Președinte, Asociația Română a Antreprenorilor de Construcții


  (President of the Romanian Construction Entrepreneurship Association) |
| --- | --- |

Dl Aurel Laurențiu PLOSCEANU

Președinte, Asociația Română a Antreprenorilor de Construcții

(President of the Romanian Construction Entrepreneurship Association)

| | Dl Ștefan VARFALVI

  Președinte executiv, UGIR


  (Executive President of UGIR) |
| --- | --- |

Dl Ștefan VARFALVI

Președinte executiv, UGIR

(Executive President of UGIR)

| | Dl Cristian PÂRVULESCU

  Președinte, Asociația Pro Democrația


  (President of the Pro-Democracy Association) |
| --- | --- |

Dl Cristian PÂRVULESCU

Președinte, Asociația Pro Democrația

(President of the Pro-Democracy Association)

| | Dl Ionuț SIBIAN

  Director, Fundația pentru Dezvoltarea Societății Civile


  (Director, Civil Society Development Foundation) |
| --- | --- |

Dl Ionuț SIBIAN

Director, Fundația pentru Dezvoltarea Societății Civile

(Director, Civil Society Development Foundation)

| | Dl Sorin IONIȚĂ

  Director de cercetare, Societatea Academică din România


  (Director of research, Academic Society of Romania) |
| --- | --- |

Dl Sorin IONIȚĂ

Director de cercetare, Societatea Academică din România

(Director of research, Academic Society of Romania)

| | Dl Radu NICOSEVICI

  Președinte, Academia de Advocacy


  (Chairman of the Advocacy Academy) |
| --- | --- |

Dl Radu NICOSEVICI

Președinte, Academia de Advocacy

(Chairman of the Advocacy Academy)

SLOVENIEN

| | Mr Cveto STANTIČ

  Predstavnik velikega gospodarstva (representative of large business) |
| --- | --- |

Mr Cveto STANTIČ

Predstavnik velikega gospodarstva (representative of large business)

| | Mr Dare STOJAN

  Predstavnik malega gospodarstva (representative of small business) |
| --- | --- |

Mr Dare STOJAN

Predstavnik malega gospodarstva (representative of small business)

| | Mr Andrej ZORKO

  Izvršni sekretar Zveze svobodnih sindikatov Slovenije (Executive Secretary of the ZSSS (Free Trade Unions of Slovenia)) |
| --- | --- |

Mr Andrej ZORKO

Izvršni sekretar Zveze svobodnih sindikatov Slovenije (Executive Secretary of the ZSSS (Free Trade Unions of Slovenia))

| | Mr Dušan REBOLJ

  Predsednik Konfederacije sindikatov Pergam Slovenije (President of Pergam Trade Union Federation (KSS Pergam)) |
| --- | --- |

Mr Dušan REBOLJ

Predsednik Konfederacije sindikatov Pergam Slovenije (President of Pergam Trade Union Federation (KSS Pergam))

| | Mr Bojan HRIBAR

  Predstavnik sindikatov javnega sektorja (representative of the public sector trade unions) |
| --- | --- |

Mr Bojan HRIBAR

Predstavnik sindikatov javnega sektorja (representative of the public sector trade unions)

| | Mr Igor HROVATIČ

  Direktor Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije (Director of the Agriculture and Forestry Federation) |
| --- | --- |

Mr Igor HROVATIČ

Direktor Kmetijsko gozdarske zbornice Slovenije (Director of the Agriculture and Forestry Federation)

| | Mr Primož ŠPORAR

  Predstavnik organizacije SKUP – Skupnost privatnih zavodov (representative of SKUP — Community of Private Institutes) |
| --- | --- |

Mr Primož ŠPORAR

Predstavnik organizacije SKUP – Skupnost privatnih zavodov (representative of SKUP — Community of Private Institutes)

SLOVAKIEN

| | Ján ORAVEC

  Prezident Združenia podnikateľov Slovenska (ZPS) |
| --- | --- |

Ján ORAVEC

Prezident Združenia podnikateľov Slovenska (ZPS)

| | Michal PINTÉR

  Člen Republikovej únie zamestnávateľov (RÚZ), riaditeľ, U.S. Steel Košice, s.r.o. |
| --- | --- |

Michal PINTÉR

Člen Republikovej únie zamestnávateľov (RÚZ), riaditeľ, U.S. Steel Košice, s.r.o.

| | Igor ŠARMÍR

  Riaditeľ odboru potravinárstva a obchodu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, tajomník Únie potravinárov SR |
| --- | --- |

Igor ŠARMÍR

Riaditeľ odboru potravinárstva a obchodu Slovenskej poľnohospodárskej a potravinárskej komory, tajomník Únie potravinárov SR

| | Vladimír MOJŠ

  Predseda Hospodárskeho a sociálneho výboru (HSV), viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR |
| --- | --- |

Vladimír MOJŠ

Predseda Hospodárskeho a sociálneho výboru (HSV), viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR

| | Dušan BARČÍK

  Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre výrobné OZ, predseda Integrovaného odborového zväzu |
| --- | --- |

Dušan BARČÍK

Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre výrobné OZ, predseda Integrovaného odborového zväzu

| | Ján GAŠPERAN

  Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre nevýrobné OZ, predseda OZ pracovníkov školstva a vedy na Slovensku |
| --- | --- |

Ján GAŠPERAN

Viceprezident Konfederácie odborových zväzov SR pre nevýrobné OZ, predseda OZ pracovníkov školstva a vedy na Slovensku

| | Juraj STERN

  Prezident Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku (SFPA) |
| --- | --- |

Juraj STERN

Prezident Slovenskej spoločnosti pre zahraničnú politiku (SFPA)

| | Viliam PÁLENÍK

  Prezident Inštitútu zamestnanosti |
| --- | --- |

Viliam PÁLENÍK

Prezident Inštitútu zamestnanosti

| | Tomáš DOMONKOS

  Vedecký pracovník Ekonomického ústavu Slovenskej akadémie vied (SAV) |
| --- | --- |

Tomáš DOMONKOS

Vedecký pracovník Ekonomického ústavu Slovenskej akadémie vied (SAV)

FINLAND

| | Mr Filip Mikael HAMRO-DROTZ

  asiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK |
| --- | --- |

Mr Filip Mikael HAMRO-DROTZ

asiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK

| | Ms Ulla SIRKEINEN

  erityisasiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK |
| --- | --- |

Ms Ulla SIRKEINEN

erityisasiantuntija Elinkeinoelämän keskusliitto EK

| | Ms Marja-Liisa PELTOLA

  osastopäällikkö Keskuskauppakamari |
| --- | --- |

Ms Marja-Liisa PELTOLA

osastopäällikkö Keskuskauppakamari

| | Mr Simo Markus PENTTINEN

  kansainvälisten asioiden päällikkö Akava ry |
| --- | --- |

Mr Simo Markus PENTTINEN

kansainvälisten asioiden päällikkö Akava ry

| | Mr Reijo Veli Erik PAANANEN

  EU-asiantuntija Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry |
| --- | --- |

Mr Reijo Veli Erik PAANANEN

EU-asiantuntija Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry

| | Ms Leila KURKI

  työllisyyspoliittinen asiantuntija Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry |
| --- | --- |

Ms Leila KURKI

työllisyyspoliittinen asiantuntija Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry

| | Ms Pirkko Marjatta RAUNEMAA

  kuluttajaekonomisti ja elintarvikeasiantuntija Kotitalous- ja kuluttaja-asioiden neuvottelukunta/Kuluttajat — Konsumenterna ry |
| --- | --- |

Ms Pirkko Marjatta RAUNEMAA

kuluttajaekonomisti ja elintarvikeasiantuntija Kotitalous- ja kuluttaja-asioiden neuvottelukunta/Kuluttajat — Konsumenterna ry

| | Mr Seppo Ilmari KALLIO

  johtaja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry |
| --- | --- |

Mr Seppo Ilmari KALLIO

johtaja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry

| | Mr Thomas PALMGREN

  kansainvälisten asioiden asiamies Suomen yrittäjät |
| --- | --- |

Mr Thomas PALMGREN

kansainvälisten asioiden asiamies Suomen yrittäjät

SVERIGE

| | Ms Ellen Paula NYGREN

  Ombudsman, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation) |
| --- | --- |

Ms Ellen Paula NYGREN

Ombudsman, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation)

| | Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

  Vice-president, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation) |
| --- | --- |

Mr Frank Thomas ABRAHAMSSON

Vice-president, Landsorganisation i Sverige (LO) (Swedish Trade Union Confederation)

| | Mr Thomas Mikael JANSON

  International Secretary, Tjänstemännens centralorganisation (TCO) (Swedish Confederation of Professional Employees) |
| --- | --- |

Mr Thomas Mikael JANSON

International Secretary, Tjänstemännens centralorganisation (TCO) (Swedish Confederation of Professional Employees)

| | Mr Paul Henrik LIDEHÄLL

  International Secretary, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO) (Swedish Confederation of Professional Associations) |
| --- | --- |

Mr Paul Henrik LIDEHÄLL

International Secretary, Sveriges akademikers centralorganisation (SACO) (Swedish Confederation of Professional Associations)

| | Mr Ulf Christian ARDHE

  Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise) |
| --- | --- |

Mr Ulf Christian ARDHE

Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise)

| | Ms Annika Kristina BRÖMS

  Deputy Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise) |
| --- | --- |

Ms Annika Kristina BRÖMS

Deputy Director, Svenskt näringsliv (Confederation of Swedish Enterprise)

| | Mr Thord Stefan BACK

  Manager Sustainable Logistics, Transportgruppen (The Transport Group) |
| --- | --- |

Mr Thord Stefan BACK

Manager Sustainable Logistics, Transportgruppen (The Transport Group)

| | Mr Erik SVENSSON

  Director, ALMEGA |
| --- | --- |

Mr Erik SVENSSON

Director, ALMEGA

| | Mr Staffan Mats Vilhelm NILSSON

  Member of the EESC, President Group III


  Lantbrukarnas riksförbund (LRF) (Federation of Swedish Farmers) |
| --- | --- |

Mr Staffan Mats Vilhelm NILSSON

Member of the EESC, President Group III

Lantbrukarnas riksförbund (LRF) (Federation of Swedish Farmers)

| | Ms Ingrid Eva-Britt KÖSSLER

  President, The Swedish Breastcancer Association


  Handikappförbundens samarbetsorgan (Swedish Disability Federation) |
| --- | --- |

Ms Ingrid Eva-Britt KÖSSLER

President, The Swedish Breastcancer Association

Handikappförbundens samarbetsorgan (Swedish Disability Federation)

| | Ms Inger Kristina Elisabeth PERSSON

  Chairman, Sveriges konsumenter (Swedish Consumers’ Association) |
| --- | --- |

Ms Inger Kristina Elisabeth PERSSON

Chairman, Sveriges konsumenter (Swedish Consumers’ Association)

| | Ms Ariane Elisabeth RODERT

  EU Policy Advisor, Forum for frivilligt socialt arbete (National Forum for Voluntary Social Work) |
| --- | --- |

Ms Ariane Elisabeth RODERT

EU Policy Advisor, Forum for frivilligt socialt arbete (National Forum for Voluntary Social Work)

FÖRENADE KUNGARIKET

| | Mr George LYON

  Legal Counsel — Northgate Information Solutions UK Ltd |
| --- | --- |

Mr George LYON

Legal Counsel — Northgate Information Solutions UK Ltd

| | Ms Brenda KING

  Chief Executive, ACDiversity |
| --- | --- |

Ms Brenda KING

Chief Executive, ACDiversity

| | Mr David SEARS

  Consultant |
| --- | --- |

Mr David SEARS

Consultant

| | Mr Jonathan PEEL

  Director, Jonathan Peel EU Communications Ltd |
| --- | --- |

Mr Jonathan PEEL

Director, Jonathan Peel EU Communications Ltd

| | Mr Bryan CASSIDY

  Consultant |
| --- | --- |

Mr Bryan CASSIDY

Consultant

| | Mr Peter MORGAN

  Chairman, Association of Lloyd’s Members |
| --- | --- |

Mr Peter MORGAN

Chairman, Association of Lloyd’s Members

| | Ms Madi SHARMA

  Entrepreneur |
| --- | --- |

Ms Madi SHARMA

Entrepreneur

| | Mr Brendan BURNS

  Management Consultant & Financial Investor |
| --- | --- |

Mr Brendan BURNS

Management Consultant & Financial Investor

| | Mr Peter COLDRICK

  Part-time adviser to General Secretary, ETUC |
| --- | --- |

Mr Peter COLDRICK

Part-time adviser to General Secretary, ETUC

| | Mr Brian CURTIS

  Retired; Former Regional Organiser; National Union of Rail, Maritime & Transport Workers (RMT) |
| --- | --- |

Mr Brian CURTIS

Retired; Former Regional Organiser; National Union of Rail, Maritime & Transport Workers (RMT)

| | Ms Sandy BOYLE

  Retired; Former Director, AMICUS (Trade Union) |
| --- | --- |

Ms Sandy BOYLE

Retired; Former Director, AMICUS (Trade Union)

| | Ms Christine BLOWER

  General Secretary, National Union of Teachers (NUT) |
| --- | --- |

Ms Christine BLOWER

General Secretary, National Union of Teachers (NUT)

| | Ms Monica TAYLOR

  Member of UNITE (Trade Union) Executive Council |
| --- | --- |

Ms Monica TAYLOR

Member of UNITE (Trade Union) Executive Council

| | Mr Nicholas CROOK

  International Officer, UNISON (Trade Union) |
| --- | --- |

Mr Nicholas CROOK

International Officer, UNISON (Trade Union)

| | Ms Judy McKNIGHT

  Retired; Former General Secretary NAPO (Trade Union) |
| --- | --- |

Ms Judy McKNIGHT

Retired; Former General Secretary NAPO (Trade Union)

| | Ms Kathleen Walker SHAW

  Head of European Office, Britain’s General Union (GMB) |
| --- | --- |

Ms Kathleen Walker SHAW

Head of European Office, Britain’s General Union (GMB)

| | Ms Rose D’SA

  Consultant in EU, Commonwealth and International Law |
| --- | --- |

Ms Rose D’SA

Consultant in EU, Commonwealth and International Law

| | Ms Jane MORRICE

  Deputy Chief Equality Commissioner; Equality Commission Northern Ireland |
| --- | --- |

Ms Jane MORRICE

Deputy Chief Equality Commissioner; Equality Commission Northern Ireland

| | Ms Maureen O’NEILL

  Director, Faith in Older People |
| --- | --- |

Ms Maureen O’NEILL

Director, Faith in Older People

| | Mr Michael SMYTH

  Economist, University of Ulster |
| --- | --- |

Mr Michael SMYTH

Economist, University of Ulster

| | Mr Richard ADAMS

  Senior Partner, Community Viewfinders Ltd |
| --- | --- |

Mr Richard ADAMS

Senior Partner, Community Viewfinders Ltd

| | Mr Stuart ETHERINGTON

  Chief Executive Officer, National Council for Voluntary Organisations |
| --- | --- |

Mr Stuart ETHERINGTON

Chief Executive Officer, National Council for Voluntary Organisations

| | Mr Tom JONES

  Self-employed Farmer |
| --- | --- |

Mr Tom JONES

Self-employed Farmer

| | Mr Sukhdev SHARMA

  Chairman of Board of Directors, Calderdale and Huddersfield Hospitals NHS Foundation Trust |
| --- | --- |

Mr Sukhdev SHARMA

Chairman of Board of Directors, Calderdale and Huddersfield Hospitals NHS Foundation Trust

---

| 25.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/28

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 september 2010

om ändring, mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen, av bilagan till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG i fråga om undantag för användningar som innehåller bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, polybromerade bifenyler eller polybromerade difenyletrar

[delgivet med nr K(2010) 6403]

(Text av betydelse för EES)

(2010/571/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/95/EG av den 27 januari 2003 om begränsning av användningen av vissa farliga ämnen i elektriska och elektroniska produkter (1), särskilt artikel 5.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom direktiv 2002/95/EG förbjuds användningen av bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, polybromerade bifenyler (nedan kallade PBB) och polybromerade difenyletrar (nedan kallade PBDE) i elektriska och elektroniska produkter som släpps ut på marknaden efter den 1 juli 2006. I bilagan till direktivet förtecknas vilka undantag från förbudet som tillåts. Undantagen bör ses över och anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

(1)

Genom direktiv 2002/95/EG förbjuds användningen av bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom, polybromerade bifenyler (nedan kallade PBB) och polybromerade difenyletrar (nedan kallade PBDE) i elektriska och elektroniska produkter som släpps ut på marknaden efter den 1 juli 2006. I bilagan till direktivet förtecknas vilka undantag från förbudet som tillåts. Undantagen bör ses över och anpassas mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

| (2) | En översyn av undantagen har visat att det även fortsättningsvis bör beviljas undantag för vissa användningar som innehåller bly, kvicksilver, kadmium eller sexvärt krom, då det fortfarande är svårt, antingen ur vetenskaplig eller ur teknisk synvinkel, att avlägsna dessa farliga ämnen ur användningarna i fråga. Det är därför lämpligt att behålla de undantagen. |
| --- | --- |

(2)

En översyn av undantagen har visat att det även fortsättningsvis bör beviljas undantag för vissa användningar som innehåller bly, kvicksilver, kadmium eller sexvärt krom, då det fortfarande är svårt, antingen ur vetenskaplig eller ur teknisk synvinkel, att avlägsna dessa farliga ämnen ur användningarna i fråga. Det är därför lämpligt att behålla de undantagen.

| (3) | Översynen av undantagen har också visat att det nu har blivit vetenskapligt eller tekniskt möjligt att avlägsna eller ersätta bly, kvicksilver och kadmium i vissa användningar som innehåller dessa farliga ämnen. Det är därför lämpligt att låta de undantagen upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(3)

Översynen av undantagen har också visat att det nu har blivit vetenskapligt eller tekniskt möjligt att avlägsna eller ersätta bly, kvicksilver och kadmium i vissa användningar som innehåller dessa farliga ämnen. Det är därför lämpligt att låta de undantagen upphöra att gälla.

| (4) | Översynen av undantagen har också visat att det inom en överskådlig framtid kommer att bli vetenskapligt eller tekniskt möjligt att avlägsna eller ersätta bly, kvicksilver eller kadmium i vissa användningar som innehåller dessa farliga ämnen. Det är därför lämpligt att fastställa datum för när de undantagen bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(4)

Översynen av undantagen har också visat att det inom en överskådlig framtid kommer att bli vetenskapligt eller tekniskt möjligt att avlägsna eller ersätta bly, kvicksilver eller kadmium i vissa användningar som innehåller dessa farliga ämnen. Det är därför lämpligt att fastställa datum för när de undantagen bör upphöra att gälla.

| (5) | Översynen av undantagen har också visat att det nu har blivit vetenskapligt eller tekniskt möjligt att delvis avlägsna eller delvis ersätta kvicksilver i vissa användningar som innehåller detta farliga ämne. Det är därför lämpligt att sänka gränsvärdet för hur mycket kvicksilver som får ingå i användningarna i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Översynen av undantagen har också visat att det nu har blivit vetenskapligt eller tekniskt möjligt att delvis avlägsna eller delvis ersätta kvicksilver i vissa användningar som innehåller detta farliga ämne. Det är därför lämpligt att sänka gränsvärdet för hur mycket kvicksilver som får ingå i användningarna i fråga.

| (6) | Översynen av undantagen har också visat att det inom en överskådlig framtid kommer att bli vetenskapligt eller tekniskt möjligt att delvis och gradvis avlägsna eller delvis och gradvis ersätta kvicksilver i vissa användningar som innehåller detta farliga ämne. Det är därför lämpligt att gradvis sänka gränsvärdet för hur mycket kvicksilver som får ingå i användningarna i fråga. |
| --- | --- |

(6)

Översynen av undantagen har också visat att det inom en överskådlig framtid kommer att bli vetenskapligt eller tekniskt möjligt att delvis och gradvis avlägsna eller delvis och gradvis ersätta kvicksilver i vissa användningar som innehåller detta farliga ämne. Det är därför lämpligt att gradvis sänka gränsvärdet för hur mycket kvicksilver som får ingå i användningarna i fråga.

| (7) | I vissa fall är det tekniskt omöjligt att reparera elektriska och elektroniska produkter med andra reservdelar än originaldelar. I dessa fall bör därför användningen av reservdelar som innehåller bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom eller polybromerade difenyletrar (PBDE), som har omfattats av ett undantag, tillåtas för reparation av elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden innan undantaget löpte ut eller avslutades. |
| --- | --- |

(7)

I vissa fall är det tekniskt omöjligt att reparera elektriska och elektroniska produkter med andra reservdelar än originaldelar. I dessa fall bör därför användningen av reservdelar som innehåller bly, kvicksilver, kadmium, sexvärt krom eller polybromerade difenyletrar (PBDE), som har omfattats av ett undantag, tillåtas för reparation av elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden innan undantaget löpte ut eller avslutades.

| (8) | Vägledande riktmärken för användningen av kvicksilver i lampor finns i kommissionens förordning (EG) nr 244/2009 av den 18 mars 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG när det gäller ekodesignkrav för rundstrålande lampor för hushållsbruk (2) och i kommissionens förordning (EG) nr 245/2009 av den 18 mars 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG när det gäller krav på ekodesign för lysrör utan inbyggt förkopplingsdon, urladdningslampor med hög intensitet samt förkopplingsdon och armaturer som kan driva sådana lampor och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/55/EG (3). Även om kvicksilverinnehållet i lampor är en viktig miljöparameter i förordning (EG) nr 244/2009 och i förordning (EG) nr 245/2009 ansågs det emellertid lämpligare att reglera detta genom direktiv 2002/95/EG, som även omfattar lamptyper som är undantagna från förordningarna i fråga. |
| --- | --- |

(8)

Vägledande riktmärken för användningen av kvicksilver i lampor finns i kommissionens förordning (EG) nr 244/2009 av den 18 mars 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG när det gäller ekodesignkrav för rundstrålande lampor för hushållsbruk (2) och i kommissionens förordning (EG) nr 245/2009 av den 18 mars 2009 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG när det gäller krav på ekodesign för lysrör utan inbyggt förkopplingsdon, urladdningslampor med hög intensitet samt förkopplingsdon och armaturer som kan driva sådana lampor och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/55/EG (3). Även om kvicksilverinnehållet i lampor är en viktig miljöparameter i förordning (EG) nr 244/2009 och i förordning (EG) nr 245/2009 ansågs det emellertid lämpligare att reglera detta genom direktiv 2002/95/EG, som även omfattar lamptyper som är undantagna från förordningarna i fråga.

| (9) | En översyn av bestämmelserna i förordning (EG) nr 244/2009 har visat att det är vetenskapligt och tekniskt möjligt att delvis avlägsna eller delvis ersätta kvicksilver i vissa användningar utan att detta ger upphov till negativa effekter för miljön, folkhälsan eller konsumentskyddet som skulle kunna överskugga fördelarna med att kvicksilvret ersätts. Det är därför lämpligt att sänka gränsvärdena för kvicksilverinnehållet i de användningarna i linje med förordning (EG) nr 244/2009. |
| --- | --- |

(9)

En översyn av bestämmelserna i förordning (EG) nr 244/2009 har visat att det är vetenskapligt och tekniskt möjligt att delvis avlägsna eller delvis ersätta kvicksilver i vissa användningar utan att detta ger upphov till negativa effekter för miljön, folkhälsan eller konsumentskyddet som skulle kunna överskugga fördelarna med att kvicksilvret ersätts. Det är därför lämpligt att sänka gränsvärdena för kvicksilverinnehållet i de användningarna i linje med förordning (EG) nr 244/2009.

| (10) | Det är nödvändigt att göra väsentliga ändringar av bilagan till direktiv 2002/95/EG. Av tydlighetsskäl bör därför hela bilagan ersättas. |
| --- | --- |

(10)

Det är nödvändigt att göra väsentliga ändringar av bilagan till direktiv 2002/95/EG. Av tydlighetsskäl bör därför hela bilagan ersättas.

| (11) | Kommissionen har samrått med berörda parter i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2002/95/EG. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen har samrått med berörda parter i enlighet med artikel 5.2 i direktiv 2002/95/EG.

| (12) | Direktiv 2002/95/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 2002/95/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas enligt artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG (4). |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättas enligt artikel 18 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/12/EG (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till direktiv 2002/95/EG ska ersättas med bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 24 september 2010.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 37, 13.2.2003, s. 19.

1

(2)  EUT L 76, 24.3.2009, s. 3.

2

(3)  EUT L 76, 24.3.2009, s. 17.

3

(4)  EUT L 114, 27.4.2006, s. 9.

4

---

BILAGA

”BILAGA

Användningar som undantas från förbudet i artikel 4.1

| Undantag | Tillämpningsområde och tillämpningsdatum |
| --- | --- |
| 1 | Kvicksilver i enkelsocklade (kompakta) lysrör, högst följande värden (per brännare): | |
| 1.a | För allmänna belysningsändamål < 30 W: 5 mg | Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3,5 mg får användas per brännare efter den 31 december 2011 och fram till den 31 december 2012; 2,5 mg per brännare får användas efter den 31 december 2012 |
| 1.b | För allmänna belysningsändamål ≥ 30 W och < 50 W: 5 mg | Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3,5 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 1.c | För allmänna belysningsändamål ≥ 50 W och < 150 W: 5 mg | |
| 1.d | För allmänna belysningsändamål ≥ 150 W: 15 mg | |
| 1.e | För allmänna belysningsändamål med cirkelform eller fyrkantig form och en rördiameter på ≤ 17 mm | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 7 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 1.f | För särskilda ändamål: 5 mg. | |
| 2.a | Kvicksilver i dubbelsocklade linjära lysrör för allmänna belysningsändamål, högst följande värden (per lampa): | |
| 2.a.1 | Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på < 9 mm (t.ex. T2): 5 mg | Undantaget löper ut den 31 december 2011. 4 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 2.a.2 | Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på mellan ≥ 9 mm och ≤ 17 mm (t.ex. T5): 5 mg | Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 2.a.3 | Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på mellan > 17 mm och ≤ 28 mm (t.ex. T8): 5 mg | Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3,5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 2.a.4 | Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på < 28 mm (t.ex. T12): 5 mg | Undantaget löper ut den 31 december 2012. 3,5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2012 |
| 2.a.5 | Trebandslysrör med lång livslängd (≥ 25 000 timmar): 8 mg | Undantaget löper ut den 31 december 2011. 5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 2.b | Kvicksilver i andra lysrör, högst följande värden (per lampa): | |
| 2.b.1 | Linjära halofosfatlampor med en rördiameter på > 28 mm (t.ex. T10 och T12): 10 mg | Undantaget löper ut den 13 april 2012 |
| 2.b.2 | Icke-linjära halofosfatlampor (alla diametrar): 15 mg | Undantaget löper ut den 13 april 2016 |
| 2.b.3 | Icke-linjära trebandslysrör med en rördiameter på > 17 mm (t.ex. T9) | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 15 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 2.b.4 | Lampor för andra allmänna och särskilda belysningsändamål (t.ex. induktionslampor) | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 15 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 3 | Kvicksilver i kallkatodlysrör och lysrör med extern elektrod (CCFL och EEFL) för särskilda ändamål, högst följande värden (per lampa): | |
| 3.a | Korta (≤ 500 mm) | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 3,5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 3.b | Medellånga (> 500 mm och ≤ 1 500 mm) | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 3.c | Långa (> 1 500 mm) | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 13 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.a | Kvicksilver i andra lågtrycksurladdningslampor, högst följande värden (per lampa): | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 15 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.b | Kvicksilver i högtrycksnatriumlampor för allmänna belysningsändamål, högst följande värden (per brännare) i lampor med förbättrat färggivningsindex, dvs. Ra > 60 | |
| 4.b.I | P ≤ 155 W | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 30 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.b.II | 155 W < P ≤ 405 W | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 40 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.b.III | P > 405 W | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 40 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.c | Kvicksilver i andra högtrycksnatriumlampor för allmänna belysningsändamål, högst följande värden (per brännare): | |
| 4.c.I | P ≤ 155 W | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 25 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.c.II | 155 W < P < 405W | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 30 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.c.III | P > 405 W | Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 40 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011 |
| 4.d | Kvicksilver i högtryckskvicksilverlampor (HPMV) | Undantaget löper ut den 13 april 2015 |
| 4.e | Kvicksilver i metallhalidlampor (MH) | |
| 4.f | Kvicksilver i andra urladdningslampor för särskilda ändamål som inte uttryckligen nämns i denna bilaga | |
| 5a | Bly i glaset till katodstrålerör | |
| 5.b | Bly i glaset till lysrör, högst 0,2 viktprocent | |
| 6.a | Bly som legeringselement i stål avsett för bearbetning och i galvaniserat stål, högst 0,35 viktprocent | |
| 6.b | Bly som legeringselement i aluminium, högst 0,4 viktprocent | |
| 6.c | Kopparlegeringar, högst 4 viktprocent bly | |
| 7.a | Bly i lödmetall med hög smälttemperatur (dvs. blybaserade legeringar som innehåller mer än 85 viktprocent bly) | |
| 7.b | Bly i lödmetall för servrar, datalagringssystem, inklusive sådana som består av sammankopplade diskar, utrustning för nätinfrastruktur för koppling, signalering, överföring och näthantering för telekommunikationer | |
| 7.c.I | Elektriska och elektroniska komponenter som innehåller bly i glas eller annan keramik än dielektrisk keramik i kondensatorer, t.ex. piezoelektroniska anordningar, eller bly i en glas- eller keramikmatris | |
| 7.c.II | Bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på 125 V AC eller 250 V DC eller mer | |
| 7.c.III | Bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC | Undantaget löper ut den 1 januari 2013 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2013 |
| 8.a | Kadmium och dess föreningar i termosäkringar (smältsäkringar) av engångstyp | Undantaget löper ut den 1 januari 2012 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2012 |
| 8.b | Kadmium och dess föreningar i elektriska kontakter | |
| 9 | Sexvärt krom som korrosionsskydd för kolstålsystemet i absorptionskylaggregat, högst 0,75 viktprocent i kylllösningen | |
| 9.b | Bly i lagerskålar och bussningar till kompressorer innehållande kylmedel, för användning inom uppvärmning, ventilation, luftkonditionering och kylning | |
| 11.a | Bly i ’C-press’-kontaktsystem (press fit) | Användningen tillåts i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 24 september 2010 |
| 11.b | Bly i andra användningar än i ’C-press’-kontaktsystem (press fit) | Undantaget löper ut den 1 januari 2013 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2013 |
| 12 | Bly som beläggningsmaterial för c-ringar i värmeledande moduler | Användningen tillåts i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 24 september 2010 |
| 13.a | Bly i vitt glas för optiska ändamål | |
| 13.b | Kadmium och bly i filterglas och glas som används för reflektansstandarder | |
| 14 | Bly i lödmetall med fler än två delar för kopplingen mellan stiften och mikroprocessor-stacken, med en blyhalt över 80 viktprocent, men under 85 viktprocent | Undantaget löper ut den 1 januari 2011 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2011 |
| 15 | Bly i lödmetall för elektrisk koppling mellan halvledarskiva och substrat i flip-chip-stackar av integrerade kretsar | |
| 16 | Bly i rörlampor med silikatbelagda rör | Undantaget löper ut den 1 september 2013 |
| 17 | Blyhalogenid som lysämne i högintensiva urladdningslampor (HID-lampor) för reprografi | |
| 18.a | Bly som aktivator i lysämnen (1 viktprocent bly eller mindre) som används i speciallampor som används för ljuskopiering, reprografi, litografi, insektsfällor, fotokemiska processer och härdning och som innehåller lysämnen såsom SMS ([Sr,Ba]2MgSi2O7:Pb) | Undantaget löper ut den 1 januari 2011 |
| 18.b | Bly som aktivator i lysämnen (1 viktprocent bly eller mindre) i urladdningslampor som används som sollampor och som innehåller lysämnen såsom BSP (BaSi2O5:Pb) | |
| 19 | Bly i PbBiSn-Hg och PbInSn-Hg i specifika sammansättningar som huvudlegering och med PbSn-Hg som tillsatslegering i mycket kompakta energisparlampor (ESL) | Undantaget löper ut den 1 juni 2011 |
| 20 | Blyoxid i glas mellan framför- och bakomliggande substrat av platta fluorescerande lampor i bildskärmar med flytande kristaller (LCD) | Undantaget löper ut den 1 juni 2011 |
| 21 | Bly och kadmium i tryckfärg för applicering av emalj på borosilikatglas och kalksodasilikatglas | |
| 23 | Bly i pläteringsskikt på fine-pitch-komponenter utom kontaktdon med högst 0,65 mm och mindre bendelning | Användningen tillåts i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 24 september 2010 |
| 24 | Bly i lödmetall för lödning av genompläterade hål i skivformade och plana keramiska flerlagerkondensatorer | |
| 25 | Blyoxid i SED-skärmar, särskilt i fritta i försegling (’seal frit’ och ’frit ring’) | |
| 26 | Blyoxid i glashöljet till lampor av typen ’Blacklight blue’ (BLB) | Undantaget löper ut den 1 juni 2011 |
| 27 | Blylegeringar som lödmetall för drivsystem i högeffektshögtalare (avsedda att användas i flera timmar vid ljudnivåer på 125 dB SPL och högre) | Undantaget löper ut den 24 september 2010 |
| 29 | Bly bundet i kristallglas enligt definitionen i bilaga I (kategorierna 1, 2, 3 och 4) till rådets direktiv 69/493/EEG (1) | |
| 30 | Kadmiumlegeringar som elektromekanisk lödmetall i elektriska ledare som används direkt på röstspolen i omvandlare i högtalare med stor effekt och ljudeffektnivåer på 110 dB (A) eller mer | |
| 31 | Bly i lödmetall i kvicksilverfria flata lysrör (som exempelvis används för bildskärmar med flytande kristaller eller design- och industribelysning) | |
| 32 | Blyoxid i glasfritta för montering av glasskivor för argon- och kryptonlaserrör | |
| 33 | Bly i lödmetall för lödning av tunna koppartrådar med diametern 100 μm eller mindre i krafttransformatorer | |
| 34 | Bly i metallkeramikbaserade trimpotentiometrar | |
| 36 | Kvicksilver som sputtringsinhibitor i plasmaskärmar för likström som innehåller mer än 30 mg per skärm | Undantaget löper ut den 1 juli 2010 |
| 37 | Bly i pläteringsskikt för högspänningsdioder med en kropp av zinkboratglas | |
| 38 | Kadmium och kadmiumoxid i tjockfilmspasta som används på aluminiumbunden berylliumoxid | |
| 39 | Kadmium i färgväxlande lysdioder med II–VI-halvledare (< 10 μg Cd per mm2 av den ljusemitterande ytan) för användning i SSL-belysning eller displaysystem | Undantaget löper ut den 1 juli 2014 |

Undantag

Tillämpningsområde och tillämpningsdatum

1

Kvicksilver i enkelsocklade (kompakta) lysrör, högst följande värden (per brännare):

1.a

För allmänna belysningsändamål < 30 W: 5 mg

Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3,5 mg får användas per brännare efter den 31 december 2011 och fram till den 31 december 2012; 2,5 mg per brännare får användas efter den 31 december 2012

1.b

För allmänna belysningsändamål ≥ 30 W och < 50 W: 5 mg

Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3,5 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

1.c

För allmänna belysningsändamål ≥ 50 W och < 150 W: 5 mg

1.d

För allmänna belysningsändamål ≥ 150 W: 15 mg

1.e

För allmänna belysningsändamål med cirkelform eller fyrkantig form och en rördiameter på ≤ 17 mm

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 7 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

1.f

För särskilda ändamål: 5 mg.

2.a

Kvicksilver i dubbelsocklade linjära lysrör för allmänna belysningsändamål, högst följande värden (per lampa):

2.a.1

Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på < 9 mm (t.ex. T2): 5 mg

Undantaget löper ut den 31 december 2011. 4 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

2.a.2

Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på mellan ≥ 9 mm och ≤ 17 mm (t.ex. T5): 5 mg

Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

2.a.3

Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på mellan > 17 mm och ≤ 28 mm (t.ex. T8): 5 mg

Undantaget löper ut den 31 december 2011. 3,5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

2.a.4

Trebandslysrör med normal livslängd och en rördiameter på < 28 mm (t.ex. T12): 5 mg

Undantaget löper ut den 31 december 2012. 3,5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2012

2.a.5

Trebandslysrör med lång livslängd (≥ 25 000 timmar): 8 mg

Undantaget löper ut den 31 december 2011. 5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

2.b

Kvicksilver i andra lysrör, högst följande värden (per lampa):

2.b.1

Linjära halofosfatlampor med en rördiameter på > 28 mm (t.ex. T10 och T12): 10 mg

Undantaget löper ut den 13 april 2012

2.b.2

Icke-linjära halofosfatlampor (alla diametrar): 15 mg

Undantaget löper ut den 13 april 2016

2.b.3

Icke-linjära trebandslysrör med en rördiameter på > 17 mm (t.ex. T9)

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 15 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

2.b.4

Lampor för andra allmänna och särskilda belysningsändamål (t.ex. induktionslampor)

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 15 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

3

Kvicksilver i kallkatodlysrör och lysrör med extern elektrod (CCFL och EEFL) för särskilda ändamål, högst följande värden (per lampa):

3.a

Korta (≤ 500 mm)

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 3,5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

3.b

Medellånga (> 500 mm och ≤ 1 500 mm)

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 5 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

3.c

Långa (> 1 500 mm)

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 13 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

4.a

Kvicksilver i andra lågtrycksurladdningslampor, högst följande värden (per lampa):

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 15 mg per lampa får användas efter den 31 december 2011

4.b

Kvicksilver i högtrycksnatriumlampor för allmänna belysningsändamål, högst följande värden (per brännare) i lampor med förbättrat färggivningsindex, dvs. Ra > 60

4.b.I

P ≤ 155 W

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 30 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

4.b.II

155 W < P ≤ 405 W

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 40 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

4.b.III

P > 405 W

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 40 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

4.c

Kvicksilver i andra högtrycksnatriumlampor för allmänna belysningsändamål, högst följande värden (per brännare):

4.c.I

P ≤ 155 W

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 25 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

4.c.II

155 W < P < 405W

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 30 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

4.c.III

P > 405 W

Ingen begränsning av användningen fram till den 31 december 2011. 40 mg per brännare får användas efter den 31 december 2011

4.d

Kvicksilver i högtryckskvicksilverlampor (HPMV)

Undantaget löper ut den 13 april 2015

4.e

Kvicksilver i metallhalidlampor (MH)

4.f

Kvicksilver i andra urladdningslampor för särskilda ändamål som inte uttryckligen nämns i denna bilaga

5a

Bly i glaset till katodstrålerör

5.b

Bly i glaset till lysrör, högst 0,2 viktprocent

6.a

Bly som legeringselement i stål avsett för bearbetning och i galvaniserat stål, högst 0,35 viktprocent

6.b

Bly som legeringselement i aluminium, högst 0,4 viktprocent

6.c

Kopparlegeringar, högst 4 viktprocent bly

7.a

Bly i lödmetall med hög smälttemperatur (dvs. blybaserade legeringar som innehåller mer än 85 viktprocent bly)

7.b

Bly i lödmetall för servrar, datalagringssystem, inklusive sådana som består av sammankopplade diskar, utrustning för nätinfrastruktur för koppling, signalering, överföring och näthantering för telekommunikationer

7.c.I

Elektriska och elektroniska komponenter som innehåller bly i glas eller annan keramik än dielektrisk keramik i kondensatorer, t.ex. piezoelektroniska anordningar, eller bly i en glas- eller keramikmatris

7.c.II

Bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på 125 V AC eller 250 V DC eller mer

7.c.III

Bly i dielektrisk keramik i kondensatorer med en märkspänning på mindre än 125 V AC eller 250 V DC

Undantaget löper ut den 1 januari 2013 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2013

8.a

Kadmium och dess föreningar i termosäkringar (smältsäkringar) av engångstyp

Undantaget löper ut den 1 januari 2012 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2012

8.b

Kadmium och dess föreningar i elektriska kontakter

9

Sexvärt krom som korrosionsskydd för kolstålsystemet i absorptionskylaggregat, högst 0,75 viktprocent i kylllösningen

9.b

Bly i lagerskålar och bussningar till kompressorer innehållande kylmedel, för användning inom uppvärmning, ventilation, luftkonditionering och kylning

11.a

Bly i ’C-press’-kontaktsystem (press fit)

Användningen tillåts i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 24 september 2010

11.b

Bly i andra användningar än i ’C-press’-kontaktsystem (press fit)

Undantaget löper ut den 1 januari 2013 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2013

12

Bly som beläggningsmaterial för c-ringar i värmeledande moduler

Användningen tillåts i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 24 september 2010

13.a

Bly i vitt glas för optiska ändamål

13.b

Kadmium och bly i filterglas och glas som används för reflektansstandarder

14

Bly i lödmetall med fler än två delar för kopplingen mellan stiften och mikroprocessor-stacken, med en blyhalt över 80 viktprocent, men under 85 viktprocent

Undantaget löper ut den 1 januari 2011 och därefter tillåts användning i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 1 januari 2011

15

Bly i lödmetall för elektrisk koppling mellan halvledarskiva och substrat i flip-chip-stackar av integrerade kretsar

16

Bly i rörlampor med silikatbelagda rör

Undantaget löper ut den 1 september 2013

17

Blyhalogenid som lysämne i högintensiva urladdningslampor (HID-lampor) för reprografi

18.a

Bly som aktivator i lysämnen (1 viktprocent bly eller mindre) som används i speciallampor som används för ljuskopiering, reprografi, litografi, insektsfällor, fotokemiska processer och härdning och som innehåller lysämnen såsom SMS ([Sr,Ba]2MgSi2O7:Pb)

Undantaget löper ut den 1 januari 2011

18.b

Bly som aktivator i lysämnen (1 viktprocent bly eller mindre) i urladdningslampor som används som sollampor och som innehåller lysämnen såsom BSP (BaSi2O5:Pb)

19

Bly i PbBiSn-Hg och PbInSn-Hg i specifika sammansättningar som huvudlegering och med PbSn-Hg som tillsatslegering i mycket kompakta energisparlampor (ESL)

Undantaget löper ut den 1 juni 2011

20

Blyoxid i glas mellan framför- och bakomliggande substrat av platta fluorescerande lampor i bildskärmar med flytande kristaller (LCD)

Undantaget löper ut den 1 juni 2011

21

Bly och kadmium i tryckfärg för applicering av emalj på borosilikatglas och kalksodasilikatglas

23

Bly i pläteringsskikt på fine-pitch-komponenter utom kontaktdon med högst 0,65 mm och mindre bendelning

Användningen tillåts i reservdelar till elektriska och elektroniska produkter som släpptes ut på marknaden före den 24 september 2010

24

Bly i lödmetall för lödning av genompläterade hål i skivformade och plana keramiska flerlagerkondensatorer

25

Blyoxid i SED-skärmar, särskilt i fritta i försegling (’seal frit’ och ’frit ring’)

26

Blyoxid i glashöljet till lampor av typen ’Blacklight blue’ (BLB)

Undantaget löper ut den 1 juni 2011

27

Blylegeringar som lödmetall för drivsystem i högeffektshögtalare (avsedda att användas i flera timmar vid ljudnivåer på 125 dB SPL och högre)

Undantaget löper ut den 24 september 2010

29

Bly bundet i kristallglas enligt definitionen i bilaga I (kategorierna 1, 2, 3 och 4) till rådets direktiv 69/493/EEG (1)

30

Kadmiumlegeringar som elektromekanisk lödmetall i elektriska ledare som används direkt på röstspolen i omvandlare i högtalare med stor effekt och ljudeffektnivåer på 110 dB (A) eller mer

31

Bly i lödmetall i kvicksilverfria flata lysrör (som exempelvis används för bildskärmar med flytande kristaller eller design- och industribelysning)

32

Blyoxid i glasfritta för montering av glasskivor för argon- och kryptonlaserrör

33

Bly i lödmetall för lödning av tunna koppartrådar med diametern 100 μm eller mindre i krafttransformatorer

34

Bly i metallkeramikbaserade trimpotentiometrar

36

Kvicksilver som sputtringsinhibitor i plasmaskärmar för likström som innehåller mer än 30 mg per skärm

Undantaget löper ut den 1 juli 2010

37

Bly i pläteringsskikt för högspänningsdioder med en kropp av zinkboratglas

38

Kadmium och kadmiumoxid i tjockfilmspasta som används på aluminiumbunden berylliumoxid

39

Kadmium i färgväxlande lysdioder med II–VI-halvledare (< 10 μg Cd per mm2 av den ljusemitterande ytan) för användning i SSL-belysning eller displaysystem

Undantaget löper ut den 1 juli 2014

Anm.: I enlighet med artikel 5.1 a i direktiv 2002/95/EG ska en maximikoncentration på 0,1 viktprocent för bly, kvicksilver, sexvärt krom, polybromerade bifenyler (PBB) och polybromerade difenyletrar (PBDE) i homogena material och en maximikoncentration på 0,01 viktprocent för kadmium i homogena material tillåtas.”

---

(1)  EGT L 326, 29.12.1969, s. 36.

1

---

REKOMMENDATIONER

| 25.9.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 251/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 251/35

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 20 september 2010

om reglerat tillträde till nästa generations accessnät

(Text av betydelse för EES)

(2010/572/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (ramdirektiv) (1), särskilt artikel 19.1,

med beaktande av yttrandena från organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och kommunikationskommittén (Cocom), och

av följande skäl:

| (1) | EU:s inre marknad för elektroniska kommunikationstjänster, och i synnerhet utvecklingen av mycket snabba bredbandstjänster, är nyckeln till att skapa ekonomisk tillväxt och uppnå målen för Europa 2020-strategin. Europeiska rådet framhöll telekommunikationernas och bredbandsutbyggnadens grundläggande roll för investeringar, skapande av arbetstillfällen och allmän ekonomisk återhämtning i EU i slutsatserna från sitt möte i mars 2009. Ett av de sju flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin är en ”digital agenda för Europa”, som presenterades i maj 2010. |
| --- | --- |

(1)

EU:s inre marknad för elektroniska kommunikationstjänster, och i synnerhet utvecklingen av mycket snabba bredbandstjänster, är nyckeln till att skapa ekonomisk tillväxt och uppnå målen för Europa 2020-strategin. Europeiska rådet framhöll telekommunikationernas och bredbandsutbyggnadens grundläggande roll för investeringar, skapande av arbetstillfällen och allmän ekonomisk återhämtning i EU i slutsatserna från sitt möte i mars 2009. Ett av de sju flaggskeppsinitiativen i Europa 2020-strategin är en ”digital agenda för Europa”, som presenterades i maj 2010.

| (2) | Den digitala agendan innehåller mål för utbyggnad och införande av snabbt och mycket snabbt bredband, samt ett antal åtgärder som ska främja utbyggnaden av nästa generations accessnät baserat på fiberoptik och stödja de omfattande investeringar som kommer att krävas under de närmaste åren. Denna rekommendation, som ska ses mot bakgrund av detta, syftar till att främja innovation och investeringar i ny och förbättrad infrastruktur, med vederbörlig hänsyn till de risker som all investeringsverksamhet medför och behovet av att upprätthålla en effektiv konkurrens, som på sikt är en viktig drivkraft för investeringar. |
| --- | --- |

(2)

Den digitala agendan innehåller mål för utbyggnad och införande av snabbt och mycket snabbt bredband, samt ett antal åtgärder som ska främja utbyggnaden av nästa generations accessnät baserat på fiberoptik och stödja de omfattande investeringar som kommer att krävas under de närmaste åren. Denna rekommendation, som ska ses mot bakgrund av detta, syftar till att främja innovation och investeringar i ny och förbättrad infrastruktur, med vederbörlig hänsyn till de risker som all investeringsverksamhet medför och behovet av att upprätthålla en effektiv konkurrens, som på sikt är en viktig drivkraft för investeringar.

| (3) | I enlighet med artikel 16.4 i direktiv 2002/21/EG håller de nationella regleringsmyndigheterna på att ta fram regler som ska göra det möjligt att klara de utmaningar som övergången från koppar- till fiberbaserade nät innebär. De relevanta marknaderna i det här sammanhanget är marknaderna för tillträde till nätinfrastruktur utanför distributionsnäten (marknad 4) och bredbandstillträde i grossistledet (marknad 5). Det är av grundläggande betydelse att de nationella regleringsmyndigheterna samordnar sina regleringsåtgärder för att undvika störningar på den inre marknaden och skapa rättssäkerhet för alla investerare. Därför bör det utarbetas riktlinjer för de nationella regleringsmyndigheterna i syfte att förhindra olämpliga avvikelser mellan regleringsmetoderna, samtidigt som det blir möjligt för de nationella regleringsmyndigheterna att ta hänsyn till nationella omständigheter när de utformar lämpliga skyldigheter. Utformningen och omfattningen av de skyldigheter som regleringsmyndigheten ålägger bör återspegla en proportionell tillämpning av principen om investeringsstegen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 16.4 i direktiv 2002/21/EG håller de nationella regleringsmyndigheterna på att ta fram regler som ska göra det möjligt att klara de utmaningar som övergången från koppar- till fiberbaserade nät innebär. De relevanta marknaderna i det här sammanhanget är marknaderna för tillträde till nätinfrastruktur utanför distributionsnäten (marknad 4) och bredbandstillträde i grossistledet (marknad 5). Det är av grundläggande betydelse att de nationella regleringsmyndigheterna samordnar sina regleringsåtgärder för att undvika störningar på den inre marknaden och skapa rättssäkerhet för alla investerare. Därför bör det utarbetas riktlinjer för de nationella regleringsmyndigheterna i syfte att förhindra olämpliga avvikelser mellan regleringsmetoderna, samtidigt som det blir möjligt för de nationella regleringsmyndigheterna att ta hänsyn till nationella omständigheter när de utformar lämpliga skyldigheter. Utformningen och omfattningen av de skyldigheter som regleringsmyndigheten ålägger bör återspegla en proportionell tillämpning av principen om investeringsstegen.

| (4) | Denna rekommendation omfattar framför allt skyldigheter som åläggs operatörer som anses ha betydande inflytande på marknaden (SMP) på grundval av det förfarande för analys av marknaden som anges i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG. Medlemsstaterna kan dock också föreskriva gemensamt utnyttjande av faciliteter för företag som driver elektroniska kommunikationsnät i enlighet med artikel 12 i det direktivet när så är motiverat eftersom en dubblering av infrastrukturen är ineffektiv ekonomiskt sett eller fysiskt ogörlig. På så sätt kan man övervinna de hinder som anläggningsinfrastrukturen och de terminerande avsnitten utgör. |
| --- | --- |

(4)

Denna rekommendation omfattar framför allt skyldigheter som åläggs operatörer som anses ha betydande inflytande på marknaden (SMP) på grundval av det förfarande för analys av marknaden som anges i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG. Medlemsstaterna kan dock också föreskriva gemensamt utnyttjande av faciliteter för företag som driver elektroniska kommunikationsnät i enlighet med artikel 12 i det direktivet när så är motiverat eftersom en dubblering av infrastrukturen är ineffektiv ekonomiskt sett eller fysiskt ogörlig. På så sätt kan man övervinna de hinder som anläggningsinfrastrukturen och de terminerande avsnitten utgör.

| (5) | Efterfråge- och utbudssituationen förväntas förändras betydligt på både grossist- och detaljistnivå när nästa generations accessnät byggs ut. Därför kan nya skyldigheter behöva åläggas och en ny kombination av aktiva och passiva skyldigheter som underlättar tillträdet till marknaderna 4 och 5 kan komma att fordras. |
| --- | --- |

(5)

Efterfråge- och utbudssituationen förväntas förändras betydligt på både grossist- och detaljistnivå när nästa generations accessnät byggs ut. Därför kan nya skyldigheter behöva åläggas och en ny kombination av aktiva och passiva skyldigheter som underlättar tillträdet till marknaderna 4 och 5 kan komma att fordras.

| (6) | För att främja effektiva investeringar från alla operatörers sida krävs det säkerhet i fråga om regleringen. Det är viktigt att regleringsstrategin är konsekvent över tiden så att investerarna tryggt kan utforma sina affärsplaner. För att mildra den osäkerhet som är förknippad med periodiska översyner av marknaden bör de nationella regleringsmyndigheterna i största möjliga omfattning klargöra på vilket sätt förutsebara förändringar av marknadsförhållandena kan inverka på skyldigheterna. |
| --- | --- |

(6)

För att främja effektiva investeringar från alla operatörers sida krävs det säkerhet i fråga om regleringen. Det är viktigt att regleringsstrategin är konsekvent över tiden så att investerarna tryggt kan utforma sina affärsplaner. För att mildra den osäkerhet som är förknippad med periodiska översyner av marknaden bör de nationella regleringsmyndigheterna i största möjliga omfattning klargöra på vilket sätt förutsebara förändringar av marknadsförhållandena kan inverka på skyldigheterna.

| (7) | När nya fibernät installeras där det tidigare inte funnits nät bör de nationella regleringsmyndigheterna se över och vid behov justera befintliga skyldigheter för att se till att de gäller oberoende vilken nätteknik som används. |
| --- | --- |

(7)

När nya fibernät installeras där det tidigare inte funnits nät bör de nationella regleringsmyndigheterna se över och vid behov justera befintliga skyldigheter för att se till att de gäller oberoende vilken nätteknik som används.

| (8) | Utbyggnaden av nästa generations accessnät kommer troligen att medföra viktiga förändringar av de ekonomiska aspekterna av att tillhandahålla tjänster, liksom av konkurrenssituationen. |
| --- | --- |

(8)

Utbyggnaden av nästa generations accessnät kommer troligen att medföra viktiga förändringar av de ekonomiska aspekterna av att tillhandahålla tjänster, liksom av konkurrenssituationen.

| (9) | I detta sammanhang bör de nationella regleringsmyndigheterna noggrant analysera de konkurrensförhållanden som uppkommer till följd av att nästa generations accessnät byggs ut. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa geografiska marknader inom de egna länderna i enlighet med kommissionens rekommendation 2007/879/EG av den 17 december 2007 för relevanta marknader för varor och tjänster inom sektorn för elektronisk kommunikation som kan bli föremål för förhandsreglering i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (2) om de tydligt kan urskilja markant och objektivt avvikande konkurrensförhållanden som är stabila över tiden. I situationer där det inte kan konstateras att de skilda konkurrensförhållandena skulle göra det motiverat att fastställa geografiska marknader inom länderna kan det ändå vara lämpligt att de nationella regleringsmyndigheterna vidtar åtgärder mot olika konkurrensvillkor inom olika delar av en geografiskt avgränsad marknad, till exempel på grund av att det finns många alternativa infrastrukturer eller infrastrukturbaserade operatörer, genom att införa differentierade skyldigheter och tillträdesprodukter. |
| --- | --- |

(9)

I detta sammanhang bör de nationella regleringsmyndigheterna noggrant analysera de konkurrensförhållanden som uppkommer till följd av att nästa generations accessnät byggs ut. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa geografiska marknader inom de egna länderna i enlighet med kommissionens rekommendation 2007/879/EG av den 17 december 2007 för relevanta marknader för varor och tjänster inom sektorn för elektronisk kommunikation som kan bli föremål för förhandsreglering i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (2) om de tydligt kan urskilja markant och objektivt avvikande konkurrensförhållanden som är stabila över tiden. I situationer där det inte kan konstateras att de skilda konkurrensförhållandena skulle göra det motiverat att fastställa geografiska marknader inom länderna kan det ändå vara lämpligt att de nationella regleringsmyndigheterna vidtar åtgärder mot olika konkurrensvillkor inom olika delar av en geografiskt avgränsad marknad, till exempel på grund av att det finns många alternativa infrastrukturer eller infrastrukturbaserade operatörer, genom att införa differentierade skyldigheter och tillträdesprodukter.

| (10) | Övergången från kopparbaserade till fiberbaserade nät kan förändra konkurrensförhållandena i olika geografiska områden och nödvändiggöra en översyn av den geografiska räckvidden för marknaderna 4 och 5 eller skyldigheter på marknaderna 4 och 5 om dessa marknader eller skyldigheter har segmenterats på grundval av konkurrens genom tillträde till accessnät (LLUB). |
| --- | --- |

(10)

Övergången från kopparbaserade till fiberbaserade nät kan förändra konkurrensförhållandena i olika geografiska områden och nödvändiggöra en översyn av den geografiska räckvidden för marknaderna 4 och 5 eller skyldigheter på marknaderna 4 och 5 om dessa marknader eller skyldigheter har segmenterats på grundval av konkurrens genom tillträde till accessnät (LLUB).

| (11) | När det fastställs en SMP-operatör inom marknad 4 bör en lämplig kombination av skyldigheter åläggas. |
| --- | --- |

(11)

När det fastställs en SMP-operatör inom marknad 4 bör en lämplig kombination av skyldigheter åläggas.

| (12) | Tillgången till anläggningsinfrastruktur är en förutsättning för att parallella fibernät ska kunna skapas. Därför är det viktigt att de nationella regleringsmyndigheterna får den information de behöver för att kunna bedöma om det finns ledningar och andra accessnätsfaciliteter för nästa generations accessnät och i så fall var. De nationella regleringsmyndigheterna bör utnyttja de befogenheter de har i enlighet med direktiv 2002/21/EG för att skaffa sig all relevant information om var sådana faciliteter finns, vilken kapacitet de har och hur tillgängliga de är. Alternativa operatörer bör helst ha möjlighet att bygga ut sina fibernät samtidigt som SMP-operatören och dela kostnaderna för anläggningsarbetena. |
| --- | --- |

(12)

Tillgången till anläggningsinfrastruktur är en förutsättning för att parallella fibernät ska kunna skapas. Därför är det viktigt att de nationella regleringsmyndigheterna får den information de behöver för att kunna bedöma om det finns ledningar och andra accessnätsfaciliteter för nästa generations accessnät och i så fall var. De nationella regleringsmyndigheterna bör utnyttja de befogenheter de har i enlighet med direktiv 2002/21/EG för att skaffa sig all relevant information om var sådana faciliteter finns, vilken kapacitet de har och hur tillgängliga de är. Alternativa operatörer bör helst ha möjlighet att bygga ut sina fibernät samtidigt som SMP-operatören och dela kostnaderna för anläggningsarbetena.

| (13) | Det kan endast bli ändamålsenligt att påbjuda tillgång till anläggningsinfrastruktur om SMP-operatören ger tillträde till sin egen verksamhet i efterföljande led och tredje part som önskar tillträde på samma villkor. De nationella regleringsmyndigheterna bör utnyttja sina erfarenheter av att utveckla förfaranden och verktyg för LLUB för att utforma erforderliga affärsprocesser för att begära tillträde till och använda sig av anläggningsfaciliteter. Kravet på att en SMP-operatör ska offentliggöra ett adekvat referenserbjudande så snart som möjligt efter att det begärts av en operatör som ansöker om tillträde står i proportion till målet att främja effektiva investeringar och konkurrens på infrastrukturområdet. Ett sådant referenserbjudande bör ange villkoren och förfarandena för tillträde till anläggningsinfrastrukturen, inklusive prisuppgifter. |
| --- | --- |

(13)

Det kan endast bli ändamålsenligt att påbjuda tillgång till anläggningsinfrastruktur om SMP-operatören ger tillträde till sin egen verksamhet i efterföljande led och tredje part som önskar tillträde på samma villkor. De nationella regleringsmyndigheterna bör utnyttja sina erfarenheter av att utveckla förfaranden och verktyg för LLUB för att utforma erforderliga affärsprocesser för att begära tillträde till och använda sig av anläggningsfaciliteter. Kravet på att en SMP-operatör ska offentliggöra ett adekvat referenserbjudande så snart som möjligt efter att det begärts av en operatör som ansöker om tillträde står i proportion till målet att främja effektiva investeringar och konkurrens på infrastrukturområdet. Ett sådant referenserbjudande bör ange villkoren och förfarandena för tillträde till anläggningsinfrastrukturen, inklusive prisuppgifter.

| (14) | Kostnadsorienterade priser implicerar en rimlig avkastning på investerat kapital. När investeringar i icke replikerbara fysiska tillgångar såsom anläggningsinfrastruktur inte är specifika för utbyggnaden av nästa generations accessnät (och inte medför systematiska risker av motsvarande dignitet) bör deras riskprofil inte anses vara en annan än för den befintliga kopparinfrastrukturen. |
| --- | --- |

(14)

Kostnadsorienterade priser implicerar en rimlig avkastning på investerat kapital. När investeringar i icke replikerbara fysiska tillgångar såsom anläggningsinfrastruktur inte är specifika för utbyggnaden av nästa generations accessnät (och inte medför systematiska risker av motsvarande dignitet) bör deras riskprofil inte anses vara en annan än för den befintliga kopparinfrastrukturen.

| (15) | När så är möjligt bör de nationella regleringsmyndigheterna sträva efter att se till att SMP-operatörens nybyggda faciliteter utformas så att fler operatörer kan använda dessa för att anlägga fiberledningar. |
| --- | --- |

(15)

När så är möjligt bör de nationella regleringsmyndigheterna sträva efter att se till att SMP-operatörens nybyggda faciliteter utformas så att fler operatörer kan använda dessa för att anlägga fiberledningar.

| (16) | När det gäller fiber till hemmet (FTTH) är det i allmänhet dyrt och ineffektivt att dubblera det terminerande avsnittet av fibernätet. För att möjliggöra hållbar infrastrukturkonkurrens måste därför tillträde ges till det terminerande avsnittet av den fiberinfrastruktur som anlagts av SMP-operatören. För att tillträdet ska bli ändamålsenligt är det viktigt att det erbjuds på en nivå i SMP-operatörens nät som möjliggör för tillträdande operatörer att uppnå den minsta effektiva volym som krävs för att konkurrensen ska vara effektiv och hållbar. När så erfordras kan särskilda gränssnitt fordras för att tillträdet ska bli ändamålsenligt. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller fiber till hemmet (FTTH) är det i allmänhet dyrt och ineffektivt att dubblera det terminerande avsnittet av fibernätet. För att möjliggöra hållbar infrastrukturkonkurrens måste därför tillträde ges till det terminerande avsnittet av den fiberinfrastruktur som anlagts av SMP-operatören. För att tillträdet ska bli ändamålsenligt är det viktigt att det erbjuds på en nivå i SMP-operatörens nät som möjliggör för tillträdande operatörer att uppnå den minsta effektiva volym som krävs för att konkurrensen ska vara effektiv och hållbar. När så erfordras kan särskilda gränssnitt fordras för att tillträdet ska bli ändamålsenligt.

| (17) | Insyns- och icke-diskrimineringsskyldigheter måste finnas för att tillträdet till det terminerande avsnittet ska bli ändamålsenligt. För att operatörer som ansöker om tillträde ska kunna fatta investeringsbeslut är det nödvändigt att en SMP-operatör, när så begärs, offentliggör ett adekvat referenserbjudande inom en kort tidsperiod. |
| --- | --- |

(17)

Insyns- och icke-diskrimineringsskyldigheter måste finnas för att tillträdet till det terminerande avsnittet ska bli ändamålsenligt. För att operatörer som ansöker om tillträde ska kunna fatta investeringsbeslut är det nödvändigt att en SMP-operatör, när så begärs, offentliggör ett adekvat referenserbjudande inom en kort tidsperiod.

| (18) | De nationella regleringsmyndigheterna måste se till att tillträdespriserna återspeglar SMP-operatörens faktiska kostnader, inbegripet vederbörlig hänsyn till risknivån för investeringen. |
| --- | --- |

(18)

De nationella regleringsmyndigheterna måste se till att tillträdespriserna återspeglar SMP-operatörens faktiska kostnader, inbegripet vederbörlig hänsyn till risknivån för investeringen.

| (19) | Nät baserade på multifiberarkitektur kostar marginellt mer att bygga än nät med enkelfiberarkitektur, men ger alternativa operatörer möjlighet att kontrollera sina egna anslutningar fram till slutanvändaren. De kommer troligen att främja långsiktig hållbar konkurrens i linje med målen för EU:s rättsliga ram. Därför är det önskvärt att de nationella regleringsmyndigheterna använder sina befogenheter för att underlätta utbyggnaden av multifiberledningar i det terminerande avsnittet med hänsyn tagen till i synnerhet efterfrågan och kostnaderna. |
| --- | --- |

(19)

Nät baserade på multifiberarkitektur kostar marginellt mer att bygga än nät med enkelfiberarkitektur, men ger alternativa operatörer möjlighet att kontrollera sina egna anslutningar fram till slutanvändaren. De kommer troligen att främja långsiktig hållbar konkurrens i linje med målen för EU:s rättsliga ram. Därför är det önskvärt att de nationella regleringsmyndigheterna använder sina befogenheter för att underlätta utbyggnaden av multifiberledningar i det terminerande avsnittet med hänsyn tagen till i synnerhet efterfrågan och kostnaderna.

| (20) | Alternativa operatörer, av vilka en del redan har byggt egna nät för att ansluta sig till SMP-operatörens kopparbaserade accessnät, behöver erbjudas lämpliga accessprodukter för att kunna fortsätta att konkurrera när nästa generations accessnät byggs ut. För FTTH kan dessa vara tillträde till anläggningsinfrastruktur, till det terminerande avsnittet, till fiberbaserade accessnät (inbegripet svartfiber) eller bredbandstillträde för grossistledet. Där skyldigheter som ålagts på marknad 4 leder till effektiv konkurrens i motsvarande efterföljande marknadsled, på hela marknaden eller i vissa geografiska områden, kan andra skyldigheter på marknaden eller områdena i fråga upphävas. Ett sådant upphävande kan till exempel vara tillrådligt om införandet av fysiska tillträdesskyldigheter skulle göra tillkommande bitströmsskyldigheter överflödiga. Under exceptionella omständigheter kan dessutom de nationella regleringsmyndigheterna avstå från att påbjuda tillträde till fibernät i geografiska områden där förekomsten av många alternativa infrastrukturer, såsom FTTH-nät och/eller kabelnät, i kombination med konkurrenskraftiga erbjudanden om fysiskt tillträde sannolikt kommer att leda till effektiv konkurrens i efterföljande led. |
| --- | --- |

(20)

Alternativa operatörer, av vilka en del redan har byggt egna nät för att ansluta sig till SMP-operatörens kopparbaserade accessnät, behöver erbjudas lämpliga accessprodukter för att kunna fortsätta att konkurrera när nästa generations accessnät byggs ut. För FTTH kan dessa vara tillträde till anläggningsinfrastruktur, till det terminerande avsnittet, till fiberbaserade accessnät (inbegripet svartfiber) eller bredbandstillträde för grossistledet. Där skyldigheter som ålagts på marknad 4 leder till effektiv konkurrens i motsvarande efterföljande marknadsled, på hela marknaden eller i vissa geografiska områden, kan andra skyldigheter på marknaden eller områdena i fråga upphävas. Ett sådant upphävande kan till exempel vara tillrådligt om införandet av fysiska tillträdesskyldigheter skulle göra tillkommande bitströmsskyldigheter överflödiga. Under exceptionella omständigheter kan dessutom de nationella regleringsmyndigheterna avstå från att påbjuda tillträde till fibernät i geografiska områden där förekomsten av många alternativa infrastrukturer, såsom FTTH-nät och/eller kabelnät, i kombination med konkurrenskraftiga erbjudanden om fysiskt tillträde sannolikt kommer att leda till effektiv konkurrens i efterföljande led.

| (21) | De skyldigheter som införs genom artikel 16 i direktiv 2002/21/EG grundas på det fastställda problemets art, utan hänsyn till den teknik eller den arkitektur som en SMP-operatör tillämpar. Att en SMP-operatör bygger upp en nättopologi som bygger på punkt-till-multipunkt eller punkt-till-punkt bör därför inte i sig påverka valet av skyldigheter, eftersom det finns ny teknik som kan lösa eventuella tekniska problem härvidlag. De nationella regleringsmyndigheterna bör kunna anta åtgärder som under en övergångsperiod påbjuder alternativa tillträdesprodukter som utgör nära substitut till fysiskt tillträde, förutsatt att detta åtföljs av de lämpligaste skyddsmekanismerna för att garantera likvärdigt tillträde och effektiv konkurrens (3). Under alla omständigheter bör de nationella regleringsmyndigheterna i sådana fall påbjuda fysiskt tillträde så snart som det är tekniskt och kommersiellt möjligt. |
| --- | --- |

(21)

De skyldigheter som införs genom artikel 16 i direktiv 2002/21/EG grundas på det fastställda problemets art, utan hänsyn till den teknik eller den arkitektur som en SMP-operatör tillämpar. Att en SMP-operatör bygger upp en nättopologi som bygger på punkt-till-multipunkt eller punkt-till-punkt bör därför inte i sig påverka valet av skyldigheter, eftersom det finns ny teknik som kan lösa eventuella tekniska problem härvidlag. De nationella regleringsmyndigheterna bör kunna anta åtgärder som under en övergångsperiod påbjuder alternativa tillträdesprodukter som utgör nära substitut till fysiskt tillträde, förutsatt att detta åtföljs av de lämpligaste skyddsmekanismerna för att garantera likvärdigt tillträde och effektiv konkurrens (3). Under alla omständigheter bör de nationella regleringsmyndigheterna i sådana fall påbjuda fysiskt tillträde så snart som det är tekniskt och kommersiellt möjligt.

| (22) | När tillträde till fibernät påbjuds bör det befintliga referenserbjudandet för LLUB ändras till att omfatta alla relevanta tillträdesvillkor, däribland ekonomiska villkor för tillträde till det fiberbaserade accessnätet, i enlighet med bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG (4). Sådana ändringar bör offentliggöras utan oskälig fördröjning, så att operatörer som ansöker om tillträde erhåller erforderlig insyn och planeringssäkerhet. |
| --- | --- |

(22)

När tillträde till fibernät påbjuds bör det befintliga referenserbjudandet för LLUB ändras till att omfatta alla relevanta tillträdesvillkor, däribland ekonomiska villkor för tillträde till det fiberbaserade accessnätet, i enlighet med bilaga II till Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/19/EG (4). Sådana ändringar bör offentliggöras utan oskälig fördröjning, så att operatörer som ansöker om tillträde erhåller erforderlig insyn och planeringssäkerhet.

| (23) | Utbyggnaden av FTTH är normalt förknippad med betydande risker, med tanke på den höga utbyggnadskostnaden per hushåll och att antalet slutkundstjänster som kräver bättre egenskaper (till exempel högre kapacitet), som bara kan tillhandahållas med hjälp av fiberledningar, fortfarande är begränsat. För att investeringar i fibernät ska löna sig måste nya tjänster som tillhandahålls via nästa generations accessnät få genomslag på kort och medellång sikt. Den kapitalkostnad som en SMP-operatör baserar sina tillträdespriser på bör återspegla den högre risk som investeringen medför i förhållande till befintliga kopparbaserade nät. |
| --- | --- |

(23)

Utbyggnaden av FTTH är normalt förknippad med betydande risker, med tanke på den höga utbyggnadskostnaden per hushåll och att antalet slutkundstjänster som kräver bättre egenskaper (till exempel högre kapacitet), som bara kan tillhandahållas med hjälp av fiberledningar, fortfarande är begränsat. För att investeringar i fibernät ska löna sig måste nya tjänster som tillhandahålls via nästa generations accessnät få genomslag på kort och medellång sikt. Den kapitalkostnad som en SMP-operatör baserar sina tillträdespriser på bör återspegla den högre risk som investeringen medför i förhållande till befintliga kopparbaserade nät.

| (24) | En diversifiering av utbyggnadsrisken kan leda till snabbare och effektivare utbyggnad av nästa generations accessnät. Därför bör de nationella regleringsmyndigheterna analysera de prissättningssystem som SMP-operatörer föreslår i syfte att diversifiera investeringsrisken. |
| --- | --- |

(24)

En diversifiering av utbyggnadsrisken kan leda till snabbare och effektivare utbyggnad av nästa generations accessnät. Därför bör de nationella regleringsmyndigheterna analysera de prissättningssystem som SMP-operatörer föreslår i syfte att diversifiera investeringsrisken.

| (25) | När SMP-operatörer erbjuder lägre priser för tillträde till fiberbaserade accessnät i utbyte mot förhandsåtaganden i form av långsiktiga eller omfångsrika kontrakt bör dessa inte betraktas som otillbörligt diskriminerande om de nationella regleringsmyndigheterna anser att de lägre priserna återspeglar en faktiskt reducerad investeringsrisk. De nationella regleringsmyndigheterna bör dock se till att sådan prissättning inte leder till en marginalklämning som förhindrar en effektiv marknadsetablering. |
| --- | --- |

(25)

När SMP-operatörer erbjuder lägre priser för tillträde till fiberbaserade accessnät i utbyte mot förhandsåtaganden i form av långsiktiga eller omfångsrika kontrakt bör dessa inte betraktas som otillbörligt diskriminerande om de nationella regleringsmyndigheterna anser att de lägre priserna återspeglar en faktiskt reducerad investeringsrisk. De nationella regleringsmyndigheterna bör dock se till att sådan prissättning inte leder till en marginalklämning som förhindrar en effektiv marknadsetablering.

| (26) | Marginalklämning kan påvisas genom att visa att SMP-operatörens egna verksamheter i efterföljande led inte skulle kunna bedriva någon lönsam verksamhet på grundval av det pris som operatörens verksamheter i föregående led debiterar sina konkurrenter i det föregående marknadsledet (test av ”lika effektiv konkurrent”). Alternativt kan man påvisa marginalklämning genom att visa att marginalen mellan det pris som konkurrenterna i det föregående ledet debiteras för tillträde och det pris som SMP-operatören tar ut i efterföljande led inte är tillräcklig för att en rimligt effektiv tjänsteleverantör i efterföljande led skulle kunna erhålla en normal vinst (test av ”rimligt effektiv konkurrent”). När det gäller priskontroll på förhand i syfte att upprätthålla en effektiv konkurrens mellan operatörer som inte har samma stordriftsfördelar och räckvidd och som har olika enhetskostnader i sina nät är test av ”rimligt effektiv konkurrent” vanligen lämpligare. Bedömningen av om marginalklämning förekommer bör dessutom göras under en lämplig tidsperiod. För att skapa förutsägbarhet bör de nationella regleringsmyndigheterna i förväg ange vilken metod de kommer att tillämpa för att utforma testet, vilka parametrar som ska användas och vilka skyldigheter som ska användas om marginalklämning konstateras. |
| --- | --- |

(26)

Marginalklämning kan påvisas genom att visa att SMP-operatörens egna verksamheter i efterföljande led inte skulle kunna bedriva någon lönsam verksamhet på grundval av det pris som operatörens verksamheter i föregående led debiterar sina konkurrenter i det föregående marknadsledet (test av ”lika effektiv konkurrent”). Alternativt kan man påvisa marginalklämning genom att visa att marginalen mellan det pris som konkurrenterna i det föregående ledet debiteras för tillträde och det pris som SMP-operatören tar ut i efterföljande led inte är tillräcklig för att en rimligt effektiv tjänsteleverantör i efterföljande led skulle kunna erhålla en normal vinst (test av ”rimligt effektiv konkurrent”). När det gäller priskontroll på förhand i syfte att upprätthålla en effektiv konkurrens mellan operatörer som inte har samma stordriftsfördelar och räckvidd och som har olika enhetskostnader i sina nät är test av ”rimligt effektiv konkurrent” vanligen lämpligare. Bedömningen av om marginalklämning förekommer bör dessutom göras under en lämplig tidsperiod. För att skapa förutsägbarhet bör de nationella regleringsmyndigheterna i förväg ange vilken metod de kommer att tillämpa för att utforma testet, vilka parametrar som ska användas och vilka skyldigheter som ska användas om marginalklämning konstateras.

| (27) | Nät baserade på multifiberarkitektur ger operatörer som ansöker om tillträde full kontroll över fiberledningarna utan att de behöver dubblera dyra investeringar eller riskera diskriminerande behandling om tillträde till enkelfiberbaserade accessnät påbjuds. Därför ger nät baserade på multifiberarkitektur sannolikt en bättre och intensivare konkurrens i efterföljande led. Medinvesteringar i nästa generations accessnät kan reducera både kostnaderna och risken för investeringen och därmed medföra en mer omfattande utbyggnad av FTTH. |
| --- | --- |

(27)

Nät baserade på multifiberarkitektur ger operatörer som ansöker om tillträde full kontroll över fiberledningarna utan att de behöver dubblera dyra investeringar eller riskera diskriminerande behandling om tillträde till enkelfiberbaserade accessnät påbjuds. Därför ger nät baserade på multifiberarkitektur sannolikt en bättre och intensivare konkurrens i efterföljande led. Medinvesteringar i nästa generations accessnät kan reducera både kostnaderna och risken för investeringen och därmed medföra en mer omfattande utbyggnad av FTTH.

| (28) | Medinvesteringar i FTTH-nät baserade på multifiberarkitektur kan under vissa förutsättningar leda till effektiv konkurrens i de geografiska områden som omfattas. Faktorer som spelar in är i synnerhet antalet berörda operatörer, hur det gemensamt kontrollerade nätet är uppbyggt och andra arrangemang mellan medinvesterarna som syftar till att säkra en effektiv konkurrens i efterföljande led. Om dessa förutsättningar är gynnsamma och konkurrensförhållandena i de berörda områdena markant och objektivt skiljer sig från de förhållanden som råder inom andra områden kan detta göra det motiverat att fastställa en separat marknad där det, efter en marknadsanalys som avses i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG, kan fastställas att det inte finns någon SMP-operatör. |
| --- | --- |

(28)

Medinvesteringar i FTTH-nät baserade på multifiberarkitektur kan under vissa förutsättningar leda till effektiv konkurrens i de geografiska områden som omfattas. Faktorer som spelar in är i synnerhet antalet berörda operatörer, hur det gemensamt kontrollerade nätet är uppbyggt och andra arrangemang mellan medinvesterarna som syftar till att säkra en effektiv konkurrens i efterföljande led. Om dessa förutsättningar är gynnsamma och konkurrensförhållandena i de berörda områdena markant och objektivt skiljer sig från de förhållanden som råder inom andra områden kan detta göra det motiverat att fastställa en separat marknad där det, efter en marknadsanalys som avses i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG, kan fastställas att det inte finns någon SMP-operatör.

| (29) | De nationella regleringsmyndigheterna bör analysera kostnaderna för tillträde till delaccessnät. I tillämpliga fall bör de nationella regleringsmyndigheterna på förhand samråda med alternativa operatörer som kan vara intresserade av att dela kopplingsskåp, och på grundval av detta samråd fastställa var kopplingsskåpen ska placeras och hur kostnaderna ska fördelas. |
| --- | --- |

(29)

De nationella regleringsmyndigheterna bör analysera kostnaderna för tillträde till delaccessnät. I tillämpliga fall bör de nationella regleringsmyndigheterna på förhand samråda med alternativa operatörer som kan vara intresserade av att dela kopplingsskåp, och på grundval av detta samråd fastställa var kopplingsskåpen ska placeras och hur kostnaderna ska fördelas.

| (30) | När skyldigheter avseende tillträde till delaccessnät åläggs bör de nationella regleringsmyndigheterna införa lämpliga åtgärder beträffande backhaul för att dessa skyldigheter ska bli ändamålsenliga. De operatörer som ansöker om tillträde bör kunna välja den lösning som bäst motsvarar deras krav, om det så är svartfiber (och koppar i relevanta fall), Ethernet-backhaul eller tillträde till ledningar. De nationella regleringsmyndigheterna kan vid behov vidta åtgärder för att se till att de kopplingsskåp som en SMP-operatör äger har lämplig storlek. |
| --- | --- |

(30)

När skyldigheter avseende tillträde till delaccessnät åläggs bör de nationella regleringsmyndigheterna införa lämpliga åtgärder beträffande backhaul för att dessa skyldigheter ska bli ändamålsenliga. De operatörer som ansöker om tillträde bör kunna välja den lösning som bäst motsvarar deras krav, om det så är svartfiber (och koppar i relevanta fall), Ethernet-backhaul eller tillträde till ledningar. De nationella regleringsmyndigheterna kan vid behov vidta åtgärder för att se till att de kopplingsskåp som en SMP-operatör äger har lämplig storlek.

| (31) | Det bästa sättet att se till att villkoren för tillträde till delaccessnät är transparenta är att inkludera dem i det befintliga referenserbjudandet för LLUB. Det är viktigt att detta öppenhetskrav gäller allt som erfordras för tillträde till delaccessnät, däribland backhaul och stödtjänster, för att skapa kontinuitet i befintliga konkurrenskraftiga erbjudanden. Referenserbjudandet bör innehålla samtliga prisvillkor, så att de tillträdande operatörerna kan göra en lönsamhetsberäkning av tillträdet till delaccessnätet. |
| --- | --- |

(31)

Det bästa sättet att se till att villkoren för tillträde till delaccessnät är transparenta är att inkludera dem i det befintliga referenserbjudandet för LLUB. Det är viktigt att detta öppenhetskrav gäller allt som erfordras för tillträde till delaccessnät, däribland backhaul och stödtjänster, för att skapa kontinuitet i befintliga konkurrenskraftiga erbjudanden. Referenserbjudandet bör innehålla samtliga prisvillkor, så att de tillträdande operatörerna kan göra en lönsamhetsberäkning av tillträdet till delaccessnätet.

| (32) | På samma sätt som för prissättningen för tillträde till accessnät ska prissättningen på alla komponenter som erfordras för tillträde till delaccessnät vara kostnadsorienterad och i linje med de metoder som används för att prissätta tillträde till kopparnätet. Utbytet av koppar mot fiber fram till ett mellanliggande förgreningsställe är en viktig investering som är förknippad med viss risk, även om risken åtminstone i tätbefolkade områden anses vara mindre än för FTTH-nät, med tanke på de relativa utbyggnadskostnaderna per hushåll och den osäkra efterfrågan på förbättrade eller uppgraderade tjänster. |
| --- | --- |

(32)

På samma sätt som för prissättningen för tillträde till accessnät ska prissättningen på alla komponenter som erfordras för tillträde till delaccessnät vara kostnadsorienterad och i linje med de metoder som används för att prissätta tillträde till kopparnätet. Utbytet av koppar mot fiber fram till ett mellanliggande förgreningsställe är en viktig investering som är förknippad med viss risk, även om risken åtminstone i tätbefolkade områden anses vara mindre än för FTTH-nät, med tanke på de relativa utbyggnadskostnaderna per hushåll och den osäkra efterfrågan på förbättrade eller uppgraderade tjänster.

| (33) | De nationella regleringsmyndigheterna bör tillämpa principer om icke-diskriminering för att undvika att SMP-operatörens detaljistled får tidsmässiga fördelar. SMP-operatörer bör vara skyldiga att uppdatera sina bitströmserbjudanden som grossister innan de lanserar nya fiberbaserade slutkundstjänster, så att konkurrerande operatörer som redan åtnjuter tillträde får en rimlig tidsperiod på sig för att reagera på lanseringen av sådana produkter. Sex månader får anses vara en rimlig tidsperiod för att nödvändiga anpassningar ska hinna göras, såvida det inte finns andra effektiva skyddsmekanismer som säkerställer icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(33)

De nationella regleringsmyndigheterna bör tillämpa principer om icke-diskriminering för att undvika att SMP-operatörens detaljistled får tidsmässiga fördelar. SMP-operatörer bör vara skyldiga att uppdatera sina bitströmserbjudanden som grossister innan de lanserar nya fiberbaserade slutkundstjänster, så att konkurrerande operatörer som redan åtnjuter tillträde får en rimlig tidsperiod på sig för att reagera på lanseringen av sådana produkter. Sex månader får anses vara en rimlig tidsperiod för att nödvändiga anpassningar ska hinna göras, såvida det inte finns andra effektiva skyddsmekanismer som säkerställer icke-diskriminering.

| (34) | Fiberbaserade produkter för bredbandstillträde för grossistledet förväntas tekniskt vara konfigurerade så att de möjliggör större flexibilitet och bättre prestanda än kopparbaserade bitströmsprodukter. För att främja konkurrens mellan slutkundsprodukter är det viktigt att dessa olika prestanda återspeglas i olika reglerade produkter som bygger på nästa generations accessnät, inklusive tjänster som riktar sig till företag. |
| --- | --- |

(34)

Fiberbaserade produkter för bredbandstillträde för grossistledet förväntas tekniskt vara konfigurerade så att de möjliggör större flexibilitet och bättre prestanda än kopparbaserade bitströmsprodukter. För att främja konkurrens mellan slutkundsprodukter är det viktigt att dessa olika prestanda återspeglas i olika reglerade produkter som bygger på nästa generations accessnät, inklusive tjänster som riktar sig till företag.

| (35) | Olika bitströmsprodukter, som kan åtskiljas i efterföljande led genom till exempel bandbredd, tillförlitlighet, servicekvalitet eller andra parametrar, skulle kunna tillhandahållas via ett specifikt nästa generations accessnät. |
| --- | --- |

(35)

Olika bitströmsprodukter, som kan åtskiljas i efterföljande led genom till exempel bandbredd, tillförlitlighet, servicekvalitet eller andra parametrar, skulle kunna tillhandahållas via ett specifikt nästa generations accessnät.

| (36) | Nya tilllträdesskyldigheter måste specificeras noggrant, till exempel avseende tekniska protokoll och gränssnitt som används för att koppla samman optiska nät eller nya bitströmsskyldigheters omfattning och egenskaper. De nationella regleringsmyndigheterna bör samarbeta med varandra, med internationella standardiseringsorgan och med branschintressenter för att ta fram gemensamma tekniska standarder för detta. |
| --- | --- |

(36)

Nya tilllträdesskyldigheter måste specificeras noggrant, till exempel avseende tekniska protokoll och gränssnitt som används för att koppla samman optiska nät eller nya bitströmsskyldigheters omfattning och egenskaper. De nationella regleringsmyndigheterna bör samarbeta med varandra, med internationella standardiseringsorgan och med branschintressenter för att ta fram gemensamma tekniska standarder för detta.

| (37) | När prisreglering tillämpas ex-ante bör grossistpriserna för bitströmstillträde baseras på kostnadsorientering. De nationella regleringsmyndigheterna kan använda andra lämpliga metoder för priskontroll, bland annat retail minus-metodik, när det finns tillräckliga konkurrensbegränsningar för SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa olika priser för olika bitströmsprodukter i den utsträckning som de bakomliggande kostnaderna för att tillhandahålla tjänsterna gör att sådana prisskillnader är motiverade, så att alla operatörer gagnas av prisdifferentiering på både grossist- och detaljistnivå. När tillträdespriset fastställs bör vederbörlig hänsyn tas till den risk som SMP-operatören löper. |
| --- | --- |

(37)

När prisreglering tillämpas ex-ante bör grossistpriserna för bitströmstillträde baseras på kostnadsorientering. De nationella regleringsmyndigheterna kan använda andra lämpliga metoder för priskontroll, bland annat retail minus-metodik, när det finns tillräckliga konkurrensbegränsningar för SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa olika priser för olika bitströmsprodukter i den utsträckning som de bakomliggande kostnaderna för att tillhandahålla tjänsterna gör att sådana prisskillnader är motiverade, så att alla operatörer gagnas av prisdifferentiering på både grossist- och detaljistnivå. När tillträdespriset fastställs bör vederbörlig hänsyn tas till den risk som SMP-operatören löper.

| (38) | I vissa områden kan effektiva fysiska tillträdesskyldigheter göra det onödigt att införa en skyldighet till bredbandstillträde för grossistledet för att skapa effektiv konkurrens i efterföljande led. I synnerhet när en SMP-operatör har byggt ut ett FTTH-nät och effektivt tillträde till fibernätet är möjligt för alternativa operatörer (särskilt i punkt-till-punkt-nät) kan en nationell regleringsmyndighet bedöma att detta tillträde är tillräckligt för att trygga en effektiv konkurrens i efterföljande led, framför allt i tätbefolkade områden. Under sådana omständigheter kan det skapa större investeringsincitament för alla operatörer och främja en snabb utbyggnad om man avstår från att införa en skyldighet till bredbandstillträde för grossistledet. |
| --- | --- |

(38)

I vissa områden kan effektiva fysiska tillträdesskyldigheter göra det onödigt att införa en skyldighet till bredbandstillträde för grossistledet för att skapa effektiv konkurrens i efterföljande led. I synnerhet när en SMP-operatör har byggt ut ett FTTH-nät och effektivt tillträde till fibernätet är möjligt för alternativa operatörer (särskilt i punkt-till-punkt-nät) kan en nationell regleringsmyndighet bedöma att detta tillträde är tillräckligt för att trygga en effektiv konkurrens i efterföljande led, framför allt i tätbefolkade områden. Under sådana omständigheter kan det skapa större investeringsincitament för alla operatörer och främja en snabb utbyggnad om man avstår från att införa en skyldighet till bredbandstillträde för grossistledet.

| (39) | När det finns dokumenterade erfarenheter av att funktionell separation eller liknande arrangemang har lett till fullt likvärdigt tillträde till nästa generations accessnät för alternativa operatörer och för SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led och när det finns tillräckligt konkurrenstryck på SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led har de nationella regleringsmyndigheterna större flexibilitet när det gäller att utforma skyldigheter avseende bredbandstillträde för grossistledet. I synnerhet kan priset på bitströmsprodukten överlåtas till marknaden att fastställa. Noggrann övervakning och lämpliga marginalklämningstest enligt ovan erfordras emellertid för att undvika konkurrensbegränsande effekter. |
| --- | --- |

(39)

När det finns dokumenterade erfarenheter av att funktionell separation eller liknande arrangemang har lett till fullt likvärdigt tillträde till nästa generations accessnät för alternativa operatörer och för SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led och när det finns tillräckligt konkurrenstryck på SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led har de nationella regleringsmyndigheterna större flexibilitet när det gäller att utforma skyldigheter avseende bredbandstillträde för grossistledet. I synnerhet kan priset på bitströmsprodukten överlåtas till marknaden att fastställa. Noggrann övervakning och lämpliga marginalklämningstest enligt ovan erfordras emellertid för att undvika konkurrensbegränsande effekter.

| (40) | Operatörer som redan erhållit tillträde har ett legitimt intresse av att få tillräckligt med tid på sig för att kunna förbereda sig för förändringar som i stor utsträckning inverkar på deras investeringar och affärsmässiga förutsättningar. I frånvaro av kommersiella avtal bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att lämpliga regler för migrering utformas. Dessa regler bör vara tydliga och ha en sådan detaljeringsgrad att operatörer som i dag erhåller tillträde kan förbereda sig för förändringarna. Bland annat bör den innehålla regler för eventuellt gemensamt arbete som behöver utföras av operatörer som ansöker om tillträde och SMP-operatören liksom för exakt hur anslutningspunkterna ska avvecklas. Befintliga skyldigheter för SMP-operatörer bör bibehållas under en lämplig övergångsperiod. Denna övergångsperiod bör överensstämma med den normala investeringsperioden för tillträde till ett accessnät eller delaccessnät, vilken i allmänhet är fem år. Om en SMP-operatör tillhandahåller ett likvärdigt tillträde i korskoppling kan de nationella regleringsmyndigheterna besluta att fastställa en kortare period. |
| --- | --- |

(40)

Operatörer som redan erhållit tillträde har ett legitimt intresse av att få tillräckligt med tid på sig för att kunna förbereda sig för förändringar som i stor utsträckning inverkar på deras investeringar och affärsmässiga förutsättningar. I frånvaro av kommersiella avtal bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att lämpliga regler för migrering utformas. Dessa regler bör vara tydliga och ha en sådan detaljeringsgrad att operatörer som i dag erhåller tillträde kan förbereda sig för förändringarna. Bland annat bör den innehålla regler för eventuellt gemensamt arbete som behöver utföras av operatörer som ansöker om tillträde och SMP-operatören liksom för exakt hur anslutningspunkterna ska avvecklas. Befintliga skyldigheter för SMP-operatörer bör bibehållas under en lämplig övergångsperiod. Denna övergångsperiod bör överensstämma med den normala investeringsperioden för tillträde till ett accessnät eller delaccessnät, vilken i allmänhet är fem år. Om en SMP-operatör tillhandahåller ett likvärdigt tillträde i korskoppling kan de nationella regleringsmyndigheterna besluta att fastställa en kortare period.

| (41) | När en SMP-operatör planerar att ersätta en del av sitt befintliga kopparaccessnät med fiber och avveckla anslutningspunkter som används bör de nationella regleringsmyndigheterna inhämta relevant information från SMP-operatören och, i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2002/19/EG se till att företag som har tillträde till SMP-operatörens nät i god tid erhåller all information som erfordras för att anpassa sina egna nät och utbyggnadsplaner. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa vilket format och vilken detaljeringsnivå sådan information ska ha, och samtidigt garantera att informationen endast används i det avsedda syftet och hålls konfidentiell under hela processen. |
| --- | --- |

(41)

När en SMP-operatör planerar att ersätta en del av sitt befintliga kopparaccessnät med fiber och avveckla anslutningspunkter som används bör de nationella regleringsmyndigheterna inhämta relevant information från SMP-operatören och, i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2002/19/EG se till att företag som har tillträde till SMP-operatörens nät i god tid erhåller all information som erfordras för att anpassa sina egna nät och utbyggnadsplaner. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa vilket format och vilken detaljeringsnivå sådan information ska ha, och samtidigt garantera att informationen endast används i det avsedda syftet och hålls konfidentiell under hela processen.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

Syfte och räckvidd

| 1. | Syftet med denna rekommendation är att bidra till den inre marknadens utveckling genom att öka rättssäkerheten och främja investeringar, konkurrens och nyskapande på marknaden för bredbandstjänster, i synnerhet i samband med övergången till nästa generations accessnät. |
| --- | --- |

1.

Syftet med denna rekommendation är att bidra till den inre marknadens utveckling genom att öka rättssäkerheten och främja investeringar, konkurrens och nyskapande på marknaden för bredbandstjänster, i synnerhet i samband med övergången till nästa generations accessnät.

| 2. | Denna rekommendation innehåller en gemensam strategi för att främja ett konsekvent genomförande av skyldigheter avseende nästa generations accessnät på grundval av ett förfarande för marknadsanalys i enlighet med direktiv 2002/19/EG och 2002/21/EG. |
| --- | --- |

2.

Denna rekommendation innehåller en gemensam strategi för att främja ett konsekvent genomförande av skyldigheter avseende nästa generations accessnät på grundval av ett förfarande för marknadsanalys i enlighet med direktiv 2002/19/EG och 2002/21/EG.

| 3. | När de nationella regleringsmyndigheterna i samband med marknadsanalyser som genomförs i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG överväger att införa skyldigheter bör de utforma effektiva skyldigheter i enlighet med ovan nämnda direktiv och den gemensamma ansats som beskrivs i denna rekommendation. Regelverket tillhandahåller de nationella regleringsmyndigheterna ett antal skyldigheter som möjliggör för dem att utforma lämpliga åtgärder för att hantera marknadsmisslyckanden och uppnå regleringsmålen i varje medlemsstat. De nationella regleringsmyndigheterna bör ta hänsyn till överenskommelser som operatörer har ingått i syfte att diversifiera risken vid utbyggnad av optiska fibernät för att ansluta bostäder eller fastigheter och att främja konkurrens. |
| --- | --- |

3.

När de nationella regleringsmyndigheterna i samband med marknadsanalyser som genomförs i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG överväger att införa skyldigheter bör de utforma effektiva skyldigheter i enlighet med ovan nämnda direktiv och den gemensamma ansats som beskrivs i denna rekommendation. Regelverket tillhandahåller de nationella regleringsmyndigheterna ett antal skyldigheter som möjliggör för dem att utforma lämpliga åtgärder för att hantera marknadsmisslyckanden och uppnå regleringsmålen i varje medlemsstat. De nationella regleringsmyndigheterna bör ta hänsyn till överenskommelser som operatörer har ingått i syfte att diversifiera risken vid utbyggnad av optiska fibernät för att ansluta bostäder eller fastigheter och att främja konkurrens.

En konsekvent ansats

| 4. | De nationella regleringsmyndigheterna bör använda de befogenheter de har enligt artikel 5 i direktiv 2002/21/EG för att se till att SMP-operatörer tillhandahåller de upplysningar som erfordras för att utforma lämpliga skyldigheter vid övergången till nästa generations accessnät, såsom information om planerade förändringar av nättopologin eller tillgången till ledningar. |
| --- | --- |

4.

De nationella regleringsmyndigheterna bör använda de befogenheter de har enligt artikel 5 i direktiv 2002/21/EG för att se till att SMP-operatörer tillhandahåller de upplysningar som erfordras för att utforma lämpliga skyldigheter vid övergången till nästa generations accessnät, såsom information om planerade förändringar av nättopologin eller tillgången till ledningar.

| 5. | Översynen av marknaderna 4 och 5 i rekommendation 2007/879/EG bör ta hänsyn till nästa generations accessnät och de nationella regleringsmyndigheterna bör genomföra översynen samordnat och skyndsamt. De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att skyldigheter som införs för marknaderna 4 och 5 överensstämmer med varandra. |
| --- | --- |

5.

Översynen av marknaderna 4 och 5 i rekommendation 2007/879/EG bör ta hänsyn till nästa generations accessnät och de nationella regleringsmyndigheterna bör genomföra översynen samordnat och skyndsamt. De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att skyldigheter som införs för marknaderna 4 och 5 överensstämmer med varandra.

| 6. | När en marknadsanalys visar att marknadsförhållandena i huvudsak är konstanta bör de nationella regleringsmyndigheterna tillämpa en konsekvent regleringsansats under lämpliga översynsperioder. Om möjligt bör de nationella regleringsmyndigheterna i sina beslut förklara på vilket sätt de har för avsikt att anpassa de skyldigheterna på marknaderna 4 och 5 vid framtida marknadsanalyser för att svara emot troliga förändringar av marknadsförhållandena. |
| --- | --- |

6.

När en marknadsanalys visar att marknadsförhållandena i huvudsak är konstanta bör de nationella regleringsmyndigheterna tillämpa en konsekvent regleringsansats under lämpliga översynsperioder. Om möjligt bör de nationella regleringsmyndigheterna i sina beslut förklara på vilket sätt de har för avsikt att anpassa de skyldigheterna på marknaderna 4 och 5 vid framtida marknadsanalyser för att svara emot troliga förändringar av marknadsförhållandena.

| 7. | När de nationella regleringsmyndigheterna inför symmetriska åtgärder i enlighet med artikel 12 i direktiv 2002/21/EG för att skapa tillträde till ett företags anläggningsinfrastruktur och terminerande avsnitt bör de nationella regleringsmyndigheterna vidta genomförandeåtgärder i enlighet med artikel 5 i direktiv 2002/19/EG. |
| --- | --- |

7.

När de nationella regleringsmyndigheterna inför symmetriska åtgärder i enlighet med artikel 12 i direktiv 2002/21/EG för att skapa tillträde till ett företags anläggningsinfrastruktur och terminerande avsnitt bör de nationella regleringsmyndigheterna vidta genomförandeåtgärder i enlighet med artikel 5 i direktiv 2002/19/EG.

| 8. | När fiber används i accessnät där det tidigare inte funnits nät bör de nationella regleringsmyndigheterna inte kräva att SMP-operatörer dessutom ska bygga ut parallella kopparnät för att fullgöra sina skyldigheter, däribland skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, utan tillåta tillhandahållande av produkter eller tjänster via fibernätet som funktionsmässigt motsvarar eventuella befintliga reglerade produkter eller tjänster. |
| --- | --- |

8.

När fiber används i accessnät där det tidigare inte funnits nät bör de nationella regleringsmyndigheterna inte kräva att SMP-operatörer dessutom ska bygga ut parallella kopparnät för att fullgöra sina skyldigheter, däribland skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster, utan tillåta tillhandahållande av produkter eller tjänster via fibernätet som funktionsmässigt motsvarar eventuella befintliga reglerade produkter eller tjänster.

Geografiska skillnader

| 9. | De nationella regleringsmyndigheterna bör granska skillnaderna i konkurrensvillkor i olika geografiska områden för att fastställa om det är motiverat att fastställa geografiska delmarknader inom länderna eller att införa differentierade skyldigheter. När det finns bestående och markanta skillnader i konkurrensvillkor bör de nationella regleringsmyndigheterna fastställa geografiska marknader inom de egna länderna i enlighet med rekommendation 2007/879/EG. I andra fall bör de nationella regleringsmyndigheterna övervaka om utbyggnaden av nästa generations accessnät och den därpå följande utvecklingen av konkurrensförhållandena på en geografiskt avgränsad marknad gör att det är motiverat med differentierade skyldigheter. |
| --- | --- |

9.

De nationella regleringsmyndigheterna bör granska skillnaderna i konkurrensvillkor i olika geografiska områden för att fastställa om det är motiverat att fastställa geografiska delmarknader inom länderna eller att införa differentierade skyldigheter. När det finns bestående och markanta skillnader i konkurrensvillkor bör de nationella regleringsmyndigheterna fastställa geografiska marknader inom de egna länderna i enlighet med rekommendation 2007/879/EG. I andra fall bör de nationella regleringsmyndigheterna övervaka om utbyggnaden av nästa generations accessnät och den därpå följande utvecklingen av konkurrensförhållandena på en geografiskt avgränsad marknad gör att det är motiverat med differentierade skyldigheter.

| 10. | När geografiska marknader inom länder eller skyldigheter för marknad 5 som är beroende av accessprodukter på marknad 4 tidigare har fastställts och nu kan bli överflödiga på grund av utbyggnaden av nästa generations accessnät bör denna segmentering eller dessa åtgärder ses över. |
| --- | --- |

10.

När geografiska marknader inom länder eller skyldigheter för marknad 5 som är beroende av accessprodukter på marknad 4 tidigare har fastställts och nu kan bli överflödiga på grund av utbyggnaden av nästa generations accessnät bör denna segmentering eller dessa åtgärder ses över.

Definitioner

| 11. | I denna rekommendation gäller följande definitioner:
  —   nästa generations accessnät (NGA): kabelbaserade accessnät som helt eller delvis består av optiska element och som kan tillhandahålla bredbandstjänster med bättre egenskaper (till exempel högre kapacitet) än de som tillhandahålls via de befintliga kopparnäten. I de flesta fall är nästa generations accessnät resultatet av uppgraderingar av befintliga kopparnät eller koaxialnät.
  —   anläggningsinfrastruktur: fysiska accessnätsfaciliteter som en operatör som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster använder för att dra accessnätskablar med till exempel kopparledningar, optiska fiberledningar eller koaxialledningar. Oftast, men inte alltid, avses tillgångar under eller ovan jord såsom ledningar, delledningar, inspektionsbrunnar och stolpar.
  —   ledning: ett underjordiskt rör eller en kanal som innehåller kopparledningar, optiska fiberledningar eller koaxialledningar till antingen kärn- eller accessnät.
  —   inspektionsbrunnar: hål, vanligen med lock, genom vilka en person kan ta sig ned i ett underjordiskt valv där det finns en anslutningsplats för korskopplingar eller underhåll av underjordiska kablar för elektronisk kommunikation.
  —   Metropolitan Point of Presence (MPoP): kopplingspunkten mellan en operatörs access- och kärnnät i nästa generations accessnät. Motsvarar korskopplingen i ett kopparaccessnät. Alla abonnenters anslutningar i nästa generations accessnät i ett visst område (vanligen en stad eller stadsdel) centraliseras till ett optiskt distributionsfält (ODF) i MPoP. Från det optiska distributionsfältet ansluts NGA-ledningarna till NGA-operatörens egen eller andra operatörers kärnnätutrustning, eventuellt med hjälp av mellanliggande backhaulförbindelser när utrustningen inte är samlokaliserad i MPoP.
  —   förgreningsställe: en mellanliggande nod i ett nästa generations accessnät varifrån en eller flera fiberkablar från MPoP (mataravsnittet) förgrenas till slutanvändarnas lokaler (det terminerande avsnittet). Varje förgreningsställe används i allmänhet för många byggnader. Det kan antingen vara placerat längst ned i en byggnad (i flerbostadshus) eller i en gata. Ett förgreningsställe innehåller en korskoppling som gör fastighetsnätkablarna gemensamma, samt eventuell icke strömförande utrustning som optiska delningsdosor.
  —   terminerande avsnitt: den del av ett nästa generations accessnät som kopplar samman en slutanvändares lokaler med det första förgreningsstället. Det terminerande avsnittet innehåller således vertikala ledningar i byggnaden och eventuella horisontella ledningar fram till en optisk delningsdosa i källaren eller en inspektionsbrunn i närheten.
  —   FTTH eller fiber till hemmet: ett accessnät som består av optiska fiberledningar i både mataravsnittet och de terminerande avsnitten i accessnätet, det vill säga ansluter en kunds lokaler (huset eller lägenheten) till MPoP med hjälp av optiska fibrer. I denna rekommendation avser FTTH både fiber till hemmet och fiber till byggnaden (FTTB).
  —   FTTH-nät baserade på multifiberarkitektur: en form av fibernät där investeraren bygger fler fiberledningar än han behöver för sina egna syften i både mataravsnittet och de terminerande avsnitten i accessnätet i syfte att sälja tillträdet till dessa till andra operatörer, främst i form av brukningsrättigheter som inte kan upphävas (IRU).
  —   medinvesteringar i FTTH: en överenskommelse mellan oberoende leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster i syfte att bygga ut FTTH-nät gemensamt, i synnerhet i mindre tätbefolkade områden. Medinvesteringarna har olika rättsliga utformningar, men vanligen bygger medinvesterarna nätinfrastrukturen och delar det fysiska tillträdet till denna. |
| --- | --- |

11.

I denna rekommendation gäller följande definitioner:

—   nästa generations accessnät (NGA): kabelbaserade accessnät som helt eller delvis består av optiska element och som kan tillhandahålla bredbandstjänster med bättre egenskaper (till exempel högre kapacitet) än de som tillhandahålls via de befintliga kopparnäten. I de flesta fall är nästa generations accessnät resultatet av uppgraderingar av befintliga kopparnät eller koaxialnät.

—   anläggningsinfrastruktur: fysiska accessnätsfaciliteter som en operatör som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster använder för att dra accessnätskablar med till exempel kopparledningar, optiska fiberledningar eller koaxialledningar. Oftast, men inte alltid, avses tillgångar under eller ovan jord såsom ledningar, delledningar, inspektionsbrunnar och stolpar.

—   ledning: ett underjordiskt rör eller en kanal som innehåller kopparledningar, optiska fiberledningar eller koaxialledningar till antingen kärn- eller accessnät.

—   inspektionsbrunnar: hål, vanligen med lock, genom vilka en person kan ta sig ned i ett underjordiskt valv där det finns en anslutningsplats för korskopplingar eller underhåll av underjordiska kablar för elektronisk kommunikation.

—   Metropolitan Point of Presence (MPoP): kopplingspunkten mellan en operatörs access- och kärnnät i nästa generations accessnät. Motsvarar korskopplingen i ett kopparaccessnät. Alla abonnenters anslutningar i nästa generations accessnät i ett visst område (vanligen en stad eller stadsdel) centraliseras till ett optiskt distributionsfält (ODF) i MPoP. Från det optiska distributionsfältet ansluts NGA-ledningarna till NGA-operatörens egen eller andra operatörers kärnnätutrustning, eventuellt med hjälp av mellanliggande backhaulförbindelser när utrustningen inte är samlokaliserad i MPoP.

—   förgreningsställe: en mellanliggande nod i ett nästa generations accessnät varifrån en eller flera fiberkablar från MPoP (mataravsnittet) förgrenas till slutanvändarnas lokaler (det terminerande avsnittet). Varje förgreningsställe används i allmänhet för många byggnader. Det kan antingen vara placerat längst ned i en byggnad (i flerbostadshus) eller i en gata. Ett förgreningsställe innehåller en korskoppling som gör fastighetsnätkablarna gemensamma, samt eventuell icke strömförande utrustning som optiska delningsdosor.

—   terminerande avsnitt: den del av ett nästa generations accessnät som kopplar samman en slutanvändares lokaler med det första förgreningsstället. Det terminerande avsnittet innehåller således vertikala ledningar i byggnaden och eventuella horisontella ledningar fram till en optisk delningsdosa i källaren eller en inspektionsbrunn i närheten.

—   FTTH eller fiber till hemmet: ett accessnät som består av optiska fiberledningar i både mataravsnittet och de terminerande avsnitten i accessnätet, det vill säga ansluter en kunds lokaler (huset eller lägenheten) till MPoP med hjälp av optiska fibrer. I denna rekommendation avser FTTH både fiber till hemmet och fiber till byggnaden (FTTB).

—   FTTH-nät baserade på multifiberarkitektur: en form av fibernät där investeraren bygger fler fiberledningar än han behöver för sina egna syften i både mataravsnittet och de terminerande avsnitten i accessnätet i syfte att sälja tillträdet till dessa till andra operatörer, främst i form av brukningsrättigheter som inte kan upphävas (IRU).

—   medinvesteringar i FTTH: en överenskommelse mellan oberoende leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster i syfte att bygga ut FTTH-nät gemensamt, i synnerhet i mindre tätbefolkade områden. Medinvesteringarna har olika rättsliga utformningar, men vanligen bygger medinvesterarna nätinfrastrukturen och delar det fysiska tillträdet till denna.

Fysiskt tillträde till nätinfrastruktur i grossistledet (marknad 4)

| 12. | När det fastställts en SMP-operatör på marknad 4 ska de nationella regleringsmyndigheterna ålägga lämpliga skyldigheter med beaktande av nedan angivna principer. |
| --- | --- |

12.

När det fastställts en SMP-operatör på marknad 4 ska de nationella regleringsmyndigheterna ålägga lämpliga skyldigheter med beaktande av nedan angivna principer.

Tillträde till en SMP-operatör anläggningsinfrastruktur

| 13. | När ledningskapacitet finns tillgänglig bör de nationella regleringsmyndigheterna påbjuda tillträde till anläggningsinfrastruktur. Tillträdet bör upplåtas i enlighet med principen om likvärdighet i bilaga II. |
| --- | --- |

13.

När ledningskapacitet finns tillgänglig bör de nationella regleringsmyndigheterna påbjuda tillträde till anläggningsinfrastruktur. Tillträdet bör upplåtas i enlighet med principen om likvärdighet i bilaga II.

| 14. | De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att tillträde till befintlig anläggningsinfrastruktur upplåtas till kostnadsorienterade priser i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

14.

De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att tillträde till befintlig anläggningsinfrastruktur upplåtas till kostnadsorienterade priser i enlighet med bilaga I.

| 15. | När ett referenserbjudande begärs för tillträde till anläggningsinfrastruktur bör de nationella regleringsmyndigheterna påbjuda ett sådant erbjudande så snart som möjligt. Referenserbjudandet bör upprättas senast sex månader efter det att en begäran lämnats. |
| --- | --- |

15.

När ett referenserbjudande begärs för tillträde till anläggningsinfrastruktur bör de nationella regleringsmyndigheterna påbjuda ett sådant erbjudande så snart som möjligt. Referenserbjudandet bör upprättas senast sex månader efter det att en begäran lämnats.

| 16. | Med utgångspunkt från marknadens efterfrågan bör de nationella regleringsmyndigheterna uppmana eller, när så är möjligt enligt nationell lag, ålägga SMP-operatören att i samband med utbyggnaden av anläggningsinfrastruktur installera tillräcklig kapacitet för att andra operatörer ska kunna använda den. |
| --- | --- |

16.

Med utgångspunkt från marknadens efterfrågan bör de nationella regleringsmyndigheterna uppmana eller, när så är möjligt enligt nationell lag, ålägga SMP-operatören att i samband med utbyggnaden av anläggningsinfrastruktur installera tillräcklig kapacitet för att andra operatörer ska kunna använda den.

| 17. | De nationella regleringsmyndigheterna bör samarbeta med andra myndigheter i syfte att upprätta en databas med information om geografisk placering, tillgänglig kapacitet och andra fysiska egenskaper för all anläggningsinfrastruktur som kan användas för utbyggnad av optiska fibernät på en viss marknad eller inom ett visst marknadssegment. Alla operatörer bör ha tillgång till denna databas. |
| --- | --- |

17.

De nationella regleringsmyndigheterna bör samarbeta med andra myndigheter i syfte att upprätta en databas med information om geografisk placering, tillgänglig kapacitet och andra fysiska egenskaper för all anläggningsinfrastruktur som kan användas för utbyggnad av optiska fibernät på en viss marknad eller inom ett visst marknadssegment. Alla operatörer bör ha tillgång till denna databas.

Tillträde till det terminerande avsnittet i ett FTTH-nät

| 18. | När en SMP-operatör bygger FTTH-nät bör de nationella regleringsmyndigheterna förutom att påbjuda tillträde till anläggningsinfrastrukturen påbjuda tillträde till det terminerande avsnittet i SMP-operatörens accessnät, inklusive ledningar inuti byggnader. I detta syfte bör de nationella regleringsmyndigheterna ålägga SMP-operatörer att lämna detaljerade uppgifter om sin accessnätsarkitektur och, efter samråd med potentiella operatörer som ansöker om tillträde om lämpliga anslutningsplatser, fastställa var förgreningsstället för det terminerande avsnittet i accessnätet bör vara placerat för att ge tillträde, i enlighet med artikel 12.1 i direktiv 2002/19/EG. I samband med detta bör de nationella regleringsmyndigheterna ta hänsyn till att förgreningsstället måste inrymma ett tillräckligt antal slutanvändaranslutningar för att vara kommersiellt gångbart för operatörer som ansöker om tillträde. |
| --- | --- |

18.

När en SMP-operatör bygger FTTH-nät bör de nationella regleringsmyndigheterna förutom att påbjuda tillträde till anläggningsinfrastrukturen påbjuda tillträde till det terminerande avsnittet i SMP-operatörens accessnät, inklusive ledningar inuti byggnader. I detta syfte bör de nationella regleringsmyndigheterna ålägga SMP-operatörer att lämna detaljerade uppgifter om sin accessnätsarkitektur och, efter samråd med potentiella operatörer som ansöker om tillträde om lämpliga anslutningsplatser, fastställa var förgreningsstället för det terminerande avsnittet i accessnätet bör vara placerat för att ge tillträde, i enlighet med artikel 12.1 i direktiv 2002/19/EG. I samband med detta bör de nationella regleringsmyndigheterna ta hänsyn till att förgreningsstället måste inrymma ett tillräckligt antal slutanvändaranslutningar för att vara kommersiellt gångbart för operatörer som ansöker om tillträde.

| 19. | SMP-operatören bör åläggas att ge tillträde till förgreningsställena i enlighet med principen om likvärdighet i bilaga II. När ett referenserbjudande begärs för tillträde till det terminerande avsnittet bör de nationella regleringsmyndigheterna påbjuda ett sådant anbud så snart som möjligt. Referenserbjudandet bör upprättas senast sex månader efter det att en sådan begäran lämnats. |
| --- | --- |

19.

SMP-operatören bör åläggas att ge tillträde till förgreningsställena i enlighet med principen om likvärdighet i bilaga II. När ett referenserbjudande begärs för tillträde till det terminerande avsnittet bör de nationella regleringsmyndigheterna påbjuda ett sådant anbud så snart som möjligt. Referenserbjudandet bör upprättas senast sex månader efter det att en sådan begäran lämnats.

| 20. | De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att tillträde till det terminerande avsnittet upplåts till kostnadsorienterade priser i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

20.

De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att tillträde till det terminerande avsnittet upplåts till kostnadsorienterade priser i enlighet med bilaga I.

| 21. | I enlighet med marknadens efterfrågan bör de nationella regleringsmyndigheterna uppmana eller, när så är möjligt enligt nationell lag, ålägga SMP-operatören att anlägga multifiberarkitektur i det terminerande avsnittet. |
| --- | --- |

21.

I enlighet med marknadens efterfrågan bör de nationella regleringsmyndigheterna uppmana eller, när så är möjligt enligt nationell lag, ålägga SMP-operatören att anlägga multifiberarkitektur i det terminerande avsnittet.

Tillträde till fibernätet i ett FTTH-nät

| 22. | I enlighet med principerna i direktiv 2002/19/EG (5) bör de nationella regleringsmyndigheterna i princip ålägga SMP-operatörer som bygger ut FTTH att ge tillträde till fibernätet. Undantag kan bara vara motiverade i geografiska områden där förekomsten av många alternativa infrastrukturer, såsom FTTH-nät och/eller kabelnät, i kombination med konkurrenskraftiga tillträdeserbjudanden sannolikt kommer att leda till effektiv konkurrens i efterföljande led. Ålägganden om tillträde till fibernätet bör åtföljas av lämpliga åtgärder för att säkra samlokalisering och backhaul. Tillträdet bör upplåtas i den lämpligaste punkten i nätet, vilken normalt är Metropolitan Point of Presence (MPoP). |
| --- | --- |

22.

I enlighet med principerna i direktiv 2002/19/EG (5) bör de nationella regleringsmyndigheterna i princip ålägga SMP-operatörer som bygger ut FTTH att ge tillträde till fibernätet. Undantag kan bara vara motiverade i geografiska områden där förekomsten av många alternativa infrastrukturer, såsom FTTH-nät och/eller kabelnät, i kombination med konkurrenskraftiga tillträdeserbjudanden sannolikt kommer att leda till effektiv konkurrens i efterföljande led. Ålägganden om tillträde till fibernätet bör åtföljas av lämpliga åtgärder för att säkra samlokalisering och backhaul. Tillträdet bör upplåtas i den lämpligaste punkten i nätet, vilken normalt är Metropolitan Point of Presence (MPoP).

| 23. | De nationella regleringsmyndigheterna bör påbjuda tillträde till fibernätet oberoende av vilken nätarkitektur och teknik som SMP-operatören använder. |
| --- | --- |

23.

De nationella regleringsmyndigheterna bör påbjuda tillträde till fibernätet oberoende av vilken nätarkitektur och teknik som SMP-operatören använder.

| 24. | Det befintliga referenserbjudandet för LLUB bör snarast kompletteras för att omfatta tillträde till fibernät. Bilaga II till direktiv 2002/19/EG innehåller en förteckning över de minimivillkor som ska ställas i referenserbjudandet för LLUB och som i tillämpliga delar också ska gälla tillträde till fibernät. Referenserbjudandet bör upprättas så snart som möjligt och senast sex månader efter det att en nationell regleringsmyndighet har ålagt operatören att bevilja tillträde. |
| --- | --- |

24.

Det befintliga referenserbjudandet för LLUB bör snarast kompletteras för att omfatta tillträde till fibernät. Bilaga II till direktiv 2002/19/EG innehåller en förteckning över de minimivillkor som ska ställas i referenserbjudandet för LLUB och som i tillämpliga delar också ska gälla tillträde till fibernät. Referenserbjudandet bör upprättas så snart som möjligt och senast sex månader efter det att en nationell regleringsmyndighet har ålagt operatören att bevilja tillträde.

| 25. | Priset för tillträde till fibernät ska vara kostnadsorienterat. När priset för tillträde till fibernät fastställs bör de nationella regleringsmyndigheterna ta vederbörlig hänsyn till tillkommande och kvantifierbara investeringsrisker som en SMP-operatör löper. Denna risk bör i princip återspeglas i ett pålägg på kapitalkostnaderna för de relevanta investeringarna i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

25.

Priset för tillträde till fibernät ska vara kostnadsorienterat. När priset för tillträde till fibernät fastställs bör de nationella regleringsmyndigheterna ta vederbörlig hänsyn till tillkommande och kvantifierbara investeringsrisker som en SMP-operatör löper. Denna risk bör i princip återspeglas i ett pålägg på kapitalkostnaderna för de relevanta investeringarna i enlighet med bilaga I.

| 26. | De nationella regleringsmyndigheterna bör också analysera de prissättningssystem som SMP-operatörer föreslår i syfte att diversifiera investeringsrisken. De nationella regleringsmyndigheterna bör endast godkänna sådana system om de är övertygade om att operatören har lämnat alla relevanta uppgifter om investeringen, och endast om dessa system inte har några diskriminerande eller utestängande effekter. Kriterier för bedömning av sådana prissättningssystem återfinns i bilaga I. |
| --- | --- |

26.

De nationella regleringsmyndigheterna bör också analysera de prissättningssystem som SMP-operatörer föreslår i syfte att diversifiera investeringsrisken. De nationella regleringsmyndigheterna bör endast godkänna sådana system om de är övertygade om att operatören har lämnat alla relevanta uppgifter om investeringen, och endast om dessa system inte har några diskriminerande eller utestängande effekter. Kriterier för bedömning av sådana prissättningssystem återfinns i bilaga I.

| 27. | I sådana fall bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att en tillräcklig marginal uppstår mellan grossist- och detaljistpriserna för att en effektiv konkurrent ska kunna etablera sig på marknaden. De nationella regleringsmyndigheterna bör således kontrollera SMP-operatörens prissättning genom att utföra ett lämpligt marginalklämningstest under en lämplig tidsperiod. De nationella regleringsmyndigheterna bör i förväg ange vilken metod de kommer att tillämpa för att utforma testet, vilka parametrar som ska användas och vilka skyldigheter som ska användas om marginalklämning konstateras. |
| --- | --- |

27.

I sådana fall bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att en tillräcklig marginal uppstår mellan grossist- och detaljistpriserna för att en effektiv konkurrent ska kunna etablera sig på marknaden. De nationella regleringsmyndigheterna bör således kontrollera SMP-operatörens prissättning genom att utföra ett lämpligt marginalklämningstest under en lämplig tidsperiod. De nationella regleringsmyndigheterna bör i förväg ange vilken metod de kommer att tillämpa för att utforma testet, vilka parametrar som ska användas och vilka skyldigheter som ska användas om marginalklämning konstateras.

| 28. | När konkurrensförhållandena i det område som omfattas av gemensam utbyggnad av FTTH-nät baserade på multifiberarkitektur av flera medinvesterare är markant olika, så att det är motiverat att fastställa en separat geografisk delmarknad, bör de nationella regleringsmyndigheterna inom ramen för sin marknadsanalys och mot bakgrund av den grad av infrastrukturkonkurrens som medinvesteringen resulterar i, undersöka om det är berättigat att fastställa en SMP-operatör på denna marknad. I det sammanhanget bör de nationella regleringsmyndigheterna särskilt granska om alla medinvesterare erhåller likvärdigt och kostnadsorienterat tillträde till den gemensamma infrastrukturen och om de konkurrerar effektivt i efterföljande led. De bör också granska om medinvesterarna installerar tillräcklig ledningskapacitet för nyttjande av tredje part och upplåter kostnadsorienterat tillträde till denna kapacitet. |
| --- | --- |

28.

När konkurrensförhållandena i det område som omfattas av gemensam utbyggnad av FTTH-nät baserade på multifiberarkitektur av flera medinvesterare är markant olika, så att det är motiverat att fastställa en separat geografisk delmarknad, bör de nationella regleringsmyndigheterna inom ramen för sin marknadsanalys och mot bakgrund av den grad av infrastrukturkonkurrens som medinvesteringen resulterar i, undersöka om det är berättigat att fastställa en SMP-operatör på denna marknad. I det sammanhanget bör de nationella regleringsmyndigheterna särskilt granska om alla medinvesterare erhåller likvärdigt och kostnadsorienterat tillträde till den gemensamma infrastrukturen och om de konkurrerar effektivt i efterföljande led. De bör också granska om medinvesterarna installerar tillräcklig ledningskapacitet för nyttjande av tredje part och upplåter kostnadsorienterat tillträde till denna kapacitet.

Tillträdeskrav för FTTN

| 29. | De nationella regleringsmyndigheterna bör ålägga operatörerna att ge tillträde till de kopparbaserade delaccessnäten. Skyldigheter avseende tillträde till kopparbaserade delaccessnät bör kompletteras med åtgärder för backhaul, däribland i tillämpliga fall fiber- och Ethernet-backhaul, samt stödjande skyldigheter som skapar effektivitet och genomförbarhet, såsom icke-diskriminerande tillträde till faciliteter för samlokalisering eller – om sådana saknas – motsvarighet till samlokalisering. Referenserbjudandet bör upprättas så snart som möjligt och senast sex månader efter det att en nationell regleringsmyndighet har ålagt operatören att bevilja tillträde. |
| --- | --- |

29.

De nationella regleringsmyndigheterna bör ålägga operatörerna att ge tillträde till de kopparbaserade delaccessnäten. Skyldigheter avseende tillträde till kopparbaserade delaccessnät bör kompletteras med åtgärder för backhaul, däribland i tillämpliga fall fiber- och Ethernet-backhaul, samt stödjande skyldigheter som skapar effektivitet och genomförbarhet, såsom icke-diskriminerande tillträde till faciliteter för samlokalisering eller – om sådana saknas – motsvarighet till samlokalisering. Referenserbjudandet bör upprättas så snart som möjligt och senast sex månader efter det att en nationell regleringsmyndighet har ålagt operatören att bevilja tillträde.

| 30. | När de nationella regleringsmyndigheterna ålägger SMP-operatörer att ge tillträde till kopparbaserade delaccessnät bör dessa också åläggas att komplettera sina befintliga referenserbjudande för LLUB med alla erforderliga uppgifter. Alla tillträdespriser bör vara kostnadsorienterade, i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

30.

När de nationella regleringsmyndigheterna ålägger SMP-operatörer att ge tillträde till kopparbaserade delaccessnät bör dessa också åläggas att komplettera sina befintliga referenserbjudande för LLUB med alla erforderliga uppgifter. Alla tillträdespriser bör vara kostnadsorienterade, i enlighet med bilaga I.

Bredbandstillträde för grossistledet (marknad 5)

| 31. | När en SMP-operatör fastställs på marknad 5 ska skyldigheter som underlättar bredbandstillträde för grossistledet bibehållas eller ändras för befintliga tjänster och substitut för dessa. De nationella regleringsmyndigheterna bör överväga att införa bredbandstillträde för grossistledet via VDSL som substitut för befintligt bredbandstillträde för grossistledet via det rena kopparnätet. |
| --- | --- |

31.

När en SMP-operatör fastställs på marknad 5 ska skyldigheter som underlättar bredbandstillträde för grossistledet bibehållas eller ändras för befintliga tjänster och substitut för dessa. De nationella regleringsmyndigheterna bör överväga att införa bredbandstillträde för grossistledet via VDSL som substitut för befintligt bredbandstillträde för grossistledet via det rena kopparnätet.

| 32. | De nationella regleringsmyndigheterna bör ålägga SMP-operatörer att göra nya produkter för bredbandstillträde för grossistledet tillgängliga i princip senast sex månader innan de eller deras detaljistdotterbolag lanserar sina egna motsvarande detaljisttjänster i nästa generations accessnät, såvida det inte finns andra effektiva skyddsmekanismer för att säkerställa icke-diskriminering. |
| --- | --- |

32.

De nationella regleringsmyndigheterna bör ålägga SMP-operatörer att göra nya produkter för bredbandstillträde för grossistledet tillgängliga i princip senast sex månader innan de eller deras detaljistdotterbolag lanserar sina egna motsvarande detaljisttjänster i nästa generations accessnät, såvida det inte finns andra effektiva skyddsmekanismer för att säkerställa icke-diskriminering.

| 33. | De nationella regleringsmyndigheterna bör ålägga operatörerna att tillhandahålla de olika grossistprodukter som i fråga om bandbredd och kvalitet bäst återspeglar den tekniska kapaciteten hos infrastrukturen i nästa generations accessnät, för att alternativa operatörer ska kunna konkurrera effektivt, också när det gäller tjänster som riktar sig till företag. |
| --- | --- |

33.

De nationella regleringsmyndigheterna bör ålägga operatörerna att tillhandahålla de olika grossistprodukter som i fråga om bandbredd och kvalitet bäst återspeglar den tekniska kapaciteten hos infrastrukturen i nästa generations accessnät, för att alternativa operatörer ska kunna konkurrera effektivt, också när det gäller tjänster som riktar sig till företag.

| 34. | De nationella regleringsmyndigheterna bör samarbeta för att fastställa lämpliga tekniska specifikationer för produkter för bredbandstillträde för grossistledet via nästa generations accessnät och lämna uppgifter till internationella standardiseringsorgan för att underlätta utvecklingen av branschstandarder. |
| --- | --- |

34.

De nationella regleringsmyndigheterna bör samarbeta för att fastställa lämpliga tekniska specifikationer för produkter för bredbandstillträde för grossistledet via nästa generations accessnät och lämna uppgifter till internationella standardiseringsorgan för att underlätta utvecklingen av branschstandarder.

| 35. | De nationella regleringsmyndigheterna bör i princip påbjuda kostnadsorientering för produkter för bredbandstillträde för grossistledet som operatörerna åläggs att tillhandahålla i enlighet med bilaga I, med hänsyn tagen till skillnader i bandbredd och kvaliteten på olika grossistprodukter. |
| --- | --- |

35.

De nationella regleringsmyndigheterna bör i princip påbjuda kostnadsorientering för produkter för bredbandstillträde för grossistledet som operatörerna åläggs att tillhandahålla i enlighet med bilaga I, med hänsyn tagen till skillnader i bandbredd och kvaliteten på olika grossistprodukter.

| 36. | De nationella regleringsmyndigheterna bör analysera om skyldigheter avseende kostnadsorientering för tillträdesprodukter för bredbandstillträde för grossistledet som operatörerna åläggs att tillhandahålla behöver åläggas för att skapa en effektiv konkurrens om funktionell separation eller andra former av separation har visat sig effektivt kunna säkra ett likvärdigt tillträde. I avsaknad av kostnadsorientering bör de nationella regleringsmyndigheterna övervaka SMP-operatörens prissättning genom att utföra ett lämpligt marginalklämningstest. |
| --- | --- |

36.

De nationella regleringsmyndigheterna bör analysera om skyldigheter avseende kostnadsorientering för tillträdesprodukter för bredbandstillträde för grossistledet som operatörerna åläggs att tillhandahålla behöver åläggas för att skapa en effektiv konkurrens om funktionell separation eller andra former av separation har visat sig effektivt kunna säkra ett likvärdigt tillträde. I avsaknad av kostnadsorientering bör de nationella regleringsmyndigheterna övervaka SMP-operatörens prissättning genom att utföra ett lämpligt marginalklämningstest.

| 37. | När de nationella regleringsmyndigheterna anser att det i ett visst geografiskt område finns effektivt tillträde till det fiberbaserade accessnätet i SMP-operatörens nät och att sådant tillträde sannolikt kommer att leda till effektiv konkurrens i efterföljande led bör de nationella regleringsmyndigheterna överväga att upphäva skyldigheter avseende bitströmstillträde för grossistledet i området i fråga. |
| --- | --- |

37.

När de nationella regleringsmyndigheterna anser att det i ett visst geografiskt område finns effektivt tillträde till det fiberbaserade accessnätet i SMP-operatörens nät och att sådant tillträde sannolikt kommer att leda till effektiv konkurrens i efterföljande led bör de nationella regleringsmyndigheterna överväga att upphäva skyldigheter avseende bitströmstillträde för grossistledet i området i fråga.

| 38. | Vid medinvesteringar bör de nationella regleringsmyndigheterna låta principerna i punkt 28 vara vägledande för beslutet om en SMP-operatör finns. |
| --- | --- |

38.

Vid medinvesteringar bör de nationella regleringsmyndigheterna låta principerna i punkt 28 vara vägledande för beslutet om en SMP-operatör finns.

Migrering

| 39. | Befintliga skyldigheter för SMP-operatörer avseende marknaderna 4 och 5 bör bibehållas och inte påverkas av förändringar av den befintliga nätarkitekturen och -tekniken, såvida inte en överenskommelse om lämpliga regler för migrering ingås mellan SMP-operatören och operatörer som redan erhållit tillträde till dess nät. Om en sådan överenskommelse saknas bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att alternativa operatörer informeras senast fem år, där så är lämpligt med beaktande av nationella omständigheter, innan anslutningspunkter som till exempel lokala stationer avvecklas. Denna period kan vara kortare än fem år om fullt likvärdigt tillträde tillhandahålls i anslutningspunkten. |
| --- | --- |

39.

Befintliga skyldigheter för SMP-operatörer avseende marknaderna 4 och 5 bör bibehållas och inte påverkas av förändringar av den befintliga nätarkitekturen och -tekniken, såvida inte en överenskommelse om lämpliga regler för migrering ingås mellan SMP-operatören och operatörer som redan erhållit tillträde till dess nät. Om en sådan överenskommelse saknas bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att alternativa operatörer informeras senast fem år, där så är lämpligt med beaktande av nationella omständigheter, innan anslutningspunkter som till exempel lokala stationer avvecklas. Denna period kan vara kortare än fem år om fullt likvärdigt tillträde tillhandahålls i anslutningspunkten.

| 40. | De nationella regleringsmyndigheterna bör utforma ett genomblickbart ramverk för övergången från koppar- till fiberbaserade nät. De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att de system och förfaranden som SMP-operatörer inför, däribland operativa stödsystem, utformas så att de underlättar alternativa leverantörers övergång till tillträdesprodukter som baserar sig på nästa generations accessnät. |
| --- | --- |

40.

De nationella regleringsmyndigheterna bör utforma ett genomblickbart ramverk för övergången från koppar- till fiberbaserade nät. De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att de system och förfaranden som SMP-operatörer inför, däribland operativa stödsystem, utformas så att de underlättar alternativa leverantörers övergång till tillträdesprodukter som baserar sig på nästa generations accessnät.

| 41. | De nationella regleringsmyndigheterna bör utnyttja sina befogenheter enligt artikel 5 i direktiv 2002/21/EG för att erhålla upplysningar från SMP-operatörer om eventuella planer på förändringar av nät som kan förväntas påverka konkurrensförhållandena på en viss marknad eller undermarknad. När en SMP-operatör planerar att ersätta en del av sitt befintliga kopparaccessnät med fiber och avveckla anslutningspunkter som används bör de nationella regleringsmyndigheterna i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2002/19/EG se till att företag som har tillträde till SMP-operatörens nät i god tid erhåller all information som erfordras för att anpassa sina egna nät och utbyggnadsplaner. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa vilket format och vilken detaljeringsnivå sådan information ska ha och se till att de lämnade uppgifterna hålls konfidentiella. |
| --- | --- |

41.

De nationella regleringsmyndigheterna bör utnyttja sina befogenheter enligt artikel 5 i direktiv 2002/21/EG för att erhålla upplysningar från SMP-operatörer om eventuella planer på förändringar av nät som kan förväntas påverka konkurrensförhållandena på en viss marknad eller undermarknad. När en SMP-operatör planerar att ersätta en del av sitt befintliga kopparaccessnät med fiber och avveckla anslutningspunkter som används bör de nationella regleringsmyndigheterna i enlighet med artikel 9.1 i direktiv 2002/19/EG se till att företag som har tillträde till SMP-operatörens nät i god tid erhåller all information som erfordras för att anpassa sina egna nät och utbyggnadsplaner. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa vilket format och vilken detaljeringsnivå sådan information ska ha och se till att de lämnade uppgifterna hålls konfidentiella.

| 42. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

42.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 20 september 2010.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

1

(2)  EUT L 344, 28.12.2007, s. 65.

2

(3)  Se även skäl 60 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/140/EG (EUT L 337, 18.12.2009, s. 37).

3

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

4

(5)  Se särskilt skäl 19.

5

---

BILAGA I

Prissättningsprinciper och risk

1.   GEMENSAMMA PRINCIPER FÖR PRISSÄTTNING AV TILLTRÄDE TILL NÄSTA GENERATIONS ACCESSNÄT

Enligt artikel 8.2 i direktiv 2002/21/EG ska de nationella regleringsmyndigheterna främja konkurrens vid tillhandahållandet av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster samt tillhörande faciliteter och tjänster och därvid bland annat främja effektiva investeringar i infrastruktur. När de nationella regleringsmyndigheterna fastställer det kostnadsunderlag som ska användas för skyldigheten att tillämpa kostnadsorienterad prissättning i enlighet med artikel 13.1 i direktiv 2002/19/EG bör de ta hänsyn till om en dubblering av tillträdesinfrastrukturen i fråga i nästa generations accessnät är ekonomiskt genomförbar och ändamålsenlig. När detta inte är fallet är det övergripande syftet att skapa verkligt lika villkor mellan SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led och alternativa nätoperatörer. Därför kan en konsekvent tillsynsstrategi innebära att de nationella regleringsmyndigheterna använder olika underlag för att beräkna kostnadsorienterade priser för replikerbara och icke replikerbara tillgångar, eller åtminstone korrigerar de parametrar som används för kostnadsberäkningarna i det sistnämnda fallet.

I fall där lönsamheten hos investeringar i nästa generations accessnät beror på osäkra faktorer såsom antaganden om betydligt högre genomsnittsintäkt per användare eller större marknadsandelar bör de nationella regleringsmyndigheterna bedöma om kapitalkostnaderna återspeglar den högre investeringsrisken i förhållande till investeringar i befintliga kopparbaserade nät. Andra mekanismer för att fördela investeringsrisken mellan investerarna och operatörer som ansöker om tillträde och främja marknadspenetration kan också användas, såsom långsiktig prissättning eller volymrabatter. De nationella regleringsmyndigheterna bör granska sådana prissättningsmekanismer utifrån de kriterier som anges i avsnitten 7 och 8 nedan.

För att tillgodose kravet på kostnadsorienterad prissättning bör de nationella regleringsmyndigheterna införa skyldigheter avseende särredovisning i enlighet med artikel 11 i direktiv 2002/19/EG. Särredovisningen för den infrastruktur och/eller de tjänstekomponenter i nästa generations accessnät som operatören ska ge tillträde till bör utformas på ett sådant sätt att de nationella regleringsmyndigheterna kan i) identifiera kostnaderna för alla relevanta tillgångar i syfte att fastställa tillträdespriser (inklusive värdeminskning och värderingsändringar) och ii) effektivt övervaka om en SMP-operatör beviljar andra marknadsaktörer tillträde på samma villkor och till samma priser som dess egen verksamhet i efterföljande led åtnjuter. Denna övervakning bör inbegripa marginalklämningstest. Kostnaderna bör fördelas på grundval av objektiva kriterier mellan de olika grossist- och detaljistprodukter som berörs, för att undvika dubbelräkning.

De nationella regleringsmyndigheterna bör göra en beräkning av marginalkostnaderna för att ge tillträde till faciliteterna i fråga. Sådana kostnader har att göra med att begära och tillhandahålla tillträde till anläggningsinfrastruktur eller fibernät, drift och underhåll av it-system samt drift av grossistprodukter. Dessa kostnader bör fördelas proportionellt mellan alla företag som har tillträde, inklusive SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led.

2.   PRISSÄTTNING AV TILLTRÄDET TILL ANLÄGGNINGSINFRASTRUKTUR

SMP-operatörer på marknad 4 bör åläggas att tillhandahålla tillträde till befintlig anläggningsinfrastruktur till kostnadsorienterade priser. De nationella regleringsmyndigheterna bör reglera priserna för tillträde till anläggningsinfrastruktur på ett sätt som överensstämmer med metoden för att prissätta tillträdet till det kopparbaserade accessnätet. De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att tillträdespriserna återspeglar SMP-operatörens faktiska kostnader. De nationella regleringsmyndigheterna bör i synnerhet ta hänsyn till infrastrukturens faktiska livslängd och eventuella skalfördelar som SMP-operatören har i samband med utbyggnaden. Priserna för tillträdet bör motsvara det rätta värdet på infrastrukturen, inklusive dess värdeminskning.

När de nationella regleringsmyndigheterna fastställer tillträdespriser för anläggningsinfrastruktur bör de inte använda sig av en annan riskprofil än för kopparinfrastruktur, förutom när en SMP-operatör har tvingats ta på sig särskilda anläggningskostnader – utöver de normala underhållskostnaderna – för att bygga ett nästa generations accessnät.

3.   PRISSÄTTNING AV TILLTRÄDE TILL DET TERMINERANDE AVSNITTET I ETT FTTH-NÄT

De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa priserna för tillträde till förgreningsstället på ett sätt som överensstämmer med metoden för att prissätta tillträdet till det kopparbaserade accessnätet. De nationella regleringsmyndigheterna bör se till att tillträdespriserna återspeglar SMP-operatörens faktiska kostnader, i tillämpliga fall med tillägg av en högre riskpremie för att återspegla eventuella tillkommande och kvantifierbara risker som en SMP-operatör löper.

4.   PRISSÄTTNING AV TILLTRÄDE TILL FIBERNÄTET I MPoP I ETT FTTH-NÄT (TILLTRÄDE TILL FIBERBASERAT ACCESSNÄT)

De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa priserna för tillträde till fiberbaserade accessnät så att de innehåller en högre riskpremie för att återspegla eventuella tillkommande och kvantifierbara risker som en SMP-operatör löper. Riskpremien bör fastställas i enlighet med den metod som beskrivs i avsnitt 6 nedan. Större flexibilitet i prissättningen kan beviljas i enlighet med avsnitten 7 och 8 nedan.

Enligt principen om icke-diskriminering bör det pris som debiteras SMP-operatörens verksamhet i efterföljande led vara detsamma som det pris som tredje part betalar.

5.   PRISSÄTTNING AV TILLTRÄDE TILL DET KOPPARBASERADE DELACCESSNÄTET I FTTH-NÄT

De nationella regleringsmyndigheterna bör påbjuda kostnadsbaserat tillträde till alla komponenter som fordras för att medge tillträde till delaccessnät, inbegripet tillträde till backhaul och stödjande skyldigheter såsom icke-diskriminerande tillträde till faciliteter för samlokalisering eller – om sådana saknas – motsvarighet till samlokalisering.

De reglerade tillträdespriserna bör inte vara högre än de kostnader en effektiv operatör har. För att säkerställa detta kan de nationella regleringsmyndigheterna välja att bedöma dessa kostnader med hjälp av ”nedifrån och upp”-modeller eller benchmarking, om sådana finns.

När de nationella regleringsmyndigheterna fastställer tillträdespriser till det kopparbaserade delaccessnätet bör de inte använda sig av en annan riskprofil än för befintlig kopparinfrastruktur.

6.   KRITERIER FÖR FASTSTÄLLANDE AV RISKPREMIER

Graden av investeringsrisk bör motsvaras av en riskpremie som ingår i kapitalkostnaden. Den på förhand tillåtna avkastningsnivån på kapital som investeras i nästa generations accessnät bör å ena sidan skapa incitament för företag att investera (vilket implicerar en tillräckligt hög avkastning) och å andra sidan främja effektiv fördelning, hållbar konkurrens och maximal nytta för konsumenterna (vilket implicerar en icke alltför hög avkastning). För att uppnå balans mellan dessa krav bör de nationella regleringsmyndigheterna under investeringens återbetalningstid, när så är motiverat, göra ett tillägg som återspeglar investeringsrisken i beräkningen av den genomsnittliga vägda kapitalkostnaden som görs för att fastställa priset för tillträde till det kopparbaserade accessnätet. Vid kalibreringen av intäkterna för beräkning av den genomsnittliga vägda kapitalkostnaden bör hänsyn tas till alla dimensioner av det kapital som investerats, däribland lämpliga arbetskrafts- och byggkostnader, förväntade effektivitetsvinster och tillgångens slutvärde, i enlighet med skäl 20 i direktiv 2002/19/EG.

De nationella regleringsmyndigheterna bör bland annat ta hänsyn till följande osäkerhetsfaktorer när de bedömer investeringsrisken: i) osäkerhet som har att göra med efterfrågan i detaljist- och grossistledet, ii) osäkerhet som har att göra med kostnaderna för utbyggnad, anläggningsarbeten och det administrativa utförandet, iii) osäkerhet som har med tekniska framsteg att göra, iv) osäkerhet som har med marknadsdynamiken och den framväxande konkurrenssituationen att göra, såsom graden av konkurrens på infrastruktur- och/eller kabelområdet och v) makroekonomisk osäkerhet. Dessa faktorer kan förändras över tiden, i synnerhet till följd av att efterfrågan i detaljist- och grossistledet successivt tillgodoses. De nationella regleringsmyndigheterna bör därför se över situationen med jämna mellanrum och anpassa riskpremien med hänsyn till de ovannämnda faktorerna.

Faktorer som förekomsten av stordriftsfördelar (särskilt om investeringen endast genomförs i stadsområden), höga marknadsandelar i detaljistledet, kontroll över viktig infrastruktur, besparingar på löpande kostnader, intäkter av försäljning av fast egendom samt förmånligt tillträde till aktie- och skuldebrevsmarknaderna kan sannolikt minska SMP-operatörens risk för en investering i nästa generations accessnät. De nationella regleringsmyndigheterna bör också med jämna mellanrum utvärdera dessa faktorer när de ser över riskpremien.

Det ovanstående resonemanget gäller främst investeringar i FTTH. Däremot har investeringar i FTTN, som delvis är uppgraderingar av befintliga accessnät (som till exempel VDSL), normalt en betydligt lägre riskprofil än investeringar i FTTH, åtminstone i tätbefolkade områden. Det finns i synnerhet mindre osäkerhet om efterfrågan på den bandbredd som ska levereras via FTTN/VDSL och överlag krävs det mindre kapital. Därför bör visserligen reglerade priser på bredbandstillträde för grossistledet baserat på FTTN/VDSL ta hänsyn till eventuell investeringsrisk, men denna risk bör inte förmodas vara i samma storleksordning som den risk som är förknippad med FTTH-baserade accessprodukter för grossistledet. När de nationella regleringsmyndigheterna fastställer riskpremier för bredbandstillträde för grossistledet baserat på FTTN/VDSL bör de ta vederbörlig hänsyn till dessa faktorer och i princip inte godta de prissättningssystem som beskrivs i avsnitten 7 och 8 nedan. De nationella regleringsmyndigheterna bör ha ett offentligt samråd om metoder för att fastställa riskpremierna.

7.   KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV LÅNGSIKTIG PRISSÄTTNING AV TILLTRÄDE TILL FTTH-NÄT

Riskkorrigerade tillträdespriser baserade på långsiktigt tillträde kan variera som en funktion av den tid som tillträdesåtagandena gäller. Långsiktiga tillträdesavtal bör medföra ett lägre pris per accesslinje än kortsiktiga avtal. De långsiktiga accesspriserna bör endast återspegla riskminskningen för investeraren och får därför inte vara lägre än de kostnadsorienterade priser som inte innehåller någon högre riskpremie som återspeglar den systematiska risken med investeringen. Vid långsiktiga avtal bör tillträdande operatörer få full kontroll över de fysiska tillgångarna samt möjlighet att bedriva andrahandshandel. Kortsiktiga avtal innebär normalt inga långsiktiga åtaganden och medför således ett högre pris per accesslinje, där tillträdespriserna återspeglar det potentiella värdet av den flexibilitet hos sådana tillträdesformer som kommer operatörer som ansöker om tillträde till godo.

SMP-operatörer kan dock över tiden missbruka långsiktig prissättning av tillträde för att sälja sina detaljisttjänster till priser som understiger priserna för deras reglerade grossisttjänster (eftersom de debiterar sin egen verksamhet i efterföljande led låga priser för långsiktiga åtaganden), och på så sätt i praktiken utestänga marknaden. Vidare är risken högre för alternativa leverantörer med mindre kundunderlag och otydliga affärsutsikter. De kanske inte kan förbinda sig att köpa tillträde under en lång period. De kan därför tvingas sprida sin investering och köpa reglerat tillträde vid en senare tidpunkt.

Av dessa skäl är långsiktig tillträdesprissättning endast godtagbar om de nationella regleringsmyndigheterna ser till att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Priserna för långsiktiga åtaganden får endast återspegla riskminskningen för investeraren. |
| --- | --- |

a)

Priserna för långsiktiga åtaganden får endast återspegla riskminskningen för investeraren.

| b) | Under en lämplig tidsperiod ska det finnas en tillräcklig marginal mellan grossist- och detaljistpriserna för att en effektiv konkurrent i efterföljande led ska kunna etablera sig på marknaden. |
| --- | --- |

b)

Under en lämplig tidsperiod ska det finnas en tillräcklig marginal mellan grossist- och detaljistpriserna för att en effektiv konkurrent i efterföljande led ska kunna etablera sig på marknaden.

8.   KRITERIER FÖR BEDÖMNING AV VOLYMRABATTER FÖR FTTH-NÄT

Riskkorrigerade tillträdespriser baserade på volymrabatter återspeglar att investeringsrisken avtar när det totala antalet redan sålda fiberaccessnät i ett visst område ökar. Det finns ett nära samband mellan investeringsrisken och antalet outnyttjade fiberaccessnät. Ju större andel utnyttjade fiberaccessnät, desto mindre risk. Därför kan tillträdespriserna variera med inköpsvolymen. En enda rabattnivå bör tillåtas och erbjudas alla berättigade operatörer till samma pris per linje. De nationella regleringsmyndigheterna bör fastställa vilka linjevolymer som berättigar till denna volymrabatt, med hänsyn tagen till den uppskattade minsta driftsnivå som en operatör som ansöker om tillträde behöver för att konkurrera effektivt på marknaden samt behovet av att upprätthålla en marknadsstruktur med ett tillräckligt antal berättigade operatörer för att säkerställa en effektiv konkurrens. Volymrabatten bör endast återspegla riskminskningen för investeraren och får därför inte leda till tillträdespriser som är lägre än de kostnadsorienterade priser som inte innehåller någon högre riskpremie som återspeglar den systematiska risken med investeringen. Med tanke på att riskpremien normalt bör minska i takt med att den totala efterfrågan i detaljist- och grossistledet grad tillgodoses i större omfattning bör också volymrabatten minska i samma omfattning och kanske inte längre är motiverad när väl efterfrågan i detaljist- och grossistledet i hög grad tillgodosetts.

De nationella regleringsmyndigheterna bör endast godta en volymrabatt om följande villkor är uppfyllda:

| a) | En enda volymrabatt beräknas per område, som fastställts i lämplig storlek av den nationella regleringsmyndigheten, utgående från nationella förhållanden och nätarkitektur, Rabatten gäller på ett likvärdigt sätt alla operatörer som ansöker om tillträde som är beredda att i området i fråga köpa åtminstone den linjevolym som berättigar till rabatten. |
| --- | --- |

a)

En enda volymrabatt beräknas per område, som fastställts i lämplig storlek av den nationella regleringsmyndigheten, utgående från nationella förhållanden och nätarkitektur, Rabatten gäller på ett likvärdigt sätt alla operatörer som ansöker om tillträde som är beredda att i området i fråga köpa åtminstone den linjevolym som berättigar till rabatten.

| b) | Volymrabatten återspeglar bara riskminskningen för investeraren. |
| --- | --- |

b)

Volymrabatten återspeglar bara riskminskningen för investeraren.

| c) | Under en lämplig tidsperiod ska det finnas en tillräcklig marginal mellan grossist- och detaljistpriserna för att en effektiv konkurrent ska kunna etablera sig på marknaden. |
| --- | --- |

c)

Under en lämplig tidsperiod ska det finnas en tillräcklig marginal mellan grossist- och detaljistpriserna för att en effektiv konkurrent ska kunna etablera sig på marknaden.

---

BILAGA II

Tillämpning av principen om likvärdighet på tillträde till en SMP-operatörs anläggningsinfrastruktur i syfte att bygga ut nästa generations accessnät

1.   PRINCIPEN OM LIKVÄRDIGHET

Tillträde till en SMP-operatör anläggningsinfrastruktur kan vara en viktig del i utbyggnaden av nästa generations accessnät. För att lika villkor ska skapas mellan tillträdande operatörer och SMP-operatören är det viktigt att detta tillträde tillhandahålls på ett exakt likvärdigt sätt. De nationella regleringsmyndigheterna bör ålägga SMP-operatörer att tillhandahålla tillträde till sin anläggningsinfrastruktur för interna och utomstående operatörer som ansöker om tillträde på samma villkor. I synnerhet bör SMP-operatörer lämna alla erforderliga uppgifter om infrastrukturens beskaffenhet och tillämpa samma förfaranden för att begära och tillhandahålla tillträde. Referenserbjudande och servicenivåavtal bidrar till att säkra att principen om likvärdighet tillämpas. Å andra sidan är det viktigt att SMP-operatörer inte använder asymmetriska kunskaper om utomstående tillträdessökares utbyggnadsplaner för att skaffa sig otillbörliga kommersiella fördelar.

2.   UPPGIFTER OM ANLÄGGNINGSINFRASTRUKTUREN OCH FÖRGRENINGSSTÄLLENA

SMP-operatörer bör ge utomstående operatörer som ansöker om tillträde samma information om sin anläggningsinfrastruktur och sina förgreningsställen som finns att tillgå internt. Uppgifter bör lämnas om hur anläggningsinfrastrukturen är uppbyggd och om de tekniska egenskaperna hos dess olika beståndsdelar. Tillgängliga uppgifter om var dessa beståndsdelar, såsom ledningar, stolpar och andra fysiska tillgångar (till exempel underhållsutrymmen), är placerade geografiskt bör lämnas, inklusive uppgifter om tillgängligt utrymme i ledningarna. Förgreningsställenas geografiska placering bör också anges och en förteckning över anslutna byggnader tillhandahållas.

SMP-operatörer bör specificera alla insatsregler och tekniska villkor för tillträde till och användning av sin anläggningsinfrastruktur och sina förgreningsställen samt om infrastrukturens olika beståndsdelar. Samma regler och villkor bör gälla för utomstående och interna operatörer som ansöker om tillträde.

SMP-operatörer bör tillhandahålla verktyg som säkrar tillgången till information, såsom lättillgängliga kataloger, databaser eller webbportaler. Informationen bör uppdateras med jämna mellanrum för att ta hänsyn till infrastrukturens utveckling och nytillkomna uppgifter, i synnerhet i samband med att SMP-operatörer eller andra operatörer som ansöker om tillträde bygger ut sina fibernät.

3.   ATT BEGÄRA OCH TILLHANDAHÅLLA TILLTRÄDE

SMP-operatörer bör skaffa sig de rutiner och verktyg som krävs för effektivt tillträde till och användning av sin anläggningsinfrastruktur och sina förgreningsställen samt infrastrukturens olika beståndsdelar. I synnerhet bör SMP-operatörer tillhandahålla likvärdiga heltäckande system för att begära och tillhandahålla tillträde och för felhantering för utomstående och interna operatörer som ansöker om tillträde. Dessa system bör inbegripa åtgärder som syftar till att frigöra utrymme i befintliga ledningar.

Framställningar om information, tillträde till och användning av anläggningsinfrastruktur, förgreningsställen och infrastrukturens olika beståndsdelar från utomstående operatörer som ansöker om tillträde bör ha samma handläggningstider som motsvarande framställningar från interna operatörer som ansöker om tillträde. Likvärdig insyn i behandlingen av framställningarna ska också ges och negativa besked ska vara objektivt motiverade.

SMP-operatörer bör spara uppgifter om handläggningen av framställningar i sina informationssystem och göra dessa tillgängliga för de nationella regleringsmyndigheterna.

4.   SERVICENIVÅINDIKATORER

För att se till att SMP-operatörer tillhandahåller tillträde till och användning av anläggningsinfrastruktur på likvärdiga villkor bör servicenivåindikatorer fastställas och beräknas för både interna och utomstående operatörer som ansöker om tillträde. Dessa servicenivåindikatorer bör mäta hur tillmötesgående SMP-operatörer är när det gäller att vidta de åtgärder som krävs för att ge tillträde till anläggningsinfrastruktur. Servicenivåmål bör fastställas tillsammans med de operatörer som ansöker om tillträde.

Servicenivåindikatorerna bör inbegripa handläggningstider för besvarande av begäran om information om tillgången på beståndsdelar i infrastrukturen såsom ledningar, stolpar, andra fysiska tillgångar (till exempel inspektionsbrunnar) och förgreningsställen, handläggningstider för besvarande av förfrågningar om möjlighet att använda beståndsdelar i infrastrukturen, ett mått på hur begäran om tillträde till och användning av beståndsdelar i infrastrukturen behandlas och ett mått på hur processerna för att åtgärda fel hanteras.

Servicenivåindikatorerna bör beräknas med regelbundna, fastställda intervall och översändas till utomstående operatörer som ansöker om tillträde. De nationella regleringsmyndigheterna bör kontrollera att de servicenivåindikatorer som tillhandahålls för utomstående operatörer som ansöker om tillträde är likvärdiga med de indikatorer som SMP-operatörer ger ut internt. SMP-operatörer bör förbinda sig att utge lämplig ersättning om de inte når upp till de servicenivåmål som har satts upp tillsammans med utomstående operatörer som ansöker om tillträde.

5.   REFERENSERBJUDANDE

De olika komponenter som fordras för att tillhandahålla likvärdigt tillträde till en SMP-operatörs anläggningsinfrastruktur bör offentliggöras i ett referenserbjudande, om en operatörer som ansöker om tillträde har begärt ett sådant erbjudande. Referenserbjudandet ska minst innehålla uppgifter om relevanta förfaranden och verktyg för att erhålla information om tillgångar i anläggningsinfrastrukturen, en beskrivning av villkoren för tillträde till och användning av de olika komponenterna i anläggningsinfrastrukturen, en beskrivning av förfaranden och verktyg för att begära och tillhandahålla tillträde och för felhantering samt servicenivåmål och sanktioner om dessa inte nås. Interna operatörer som ansöker om tillträde ska beredas tillträde på samma villkor som i det referenserbjudande som riktar sig till utomstående operatörer som ansöker om tillträde.

6.   DE NATIONELLA REGLERINGSMYNDIGHETERNAS TILLSYN

De nationella regleringsmyndigheterna bör säkra att principen om likvärdighet tillämpas. I det syftet bör de se till att referenserbjudande för tillträde till anläggningsinfrastruktur på begäran överlämnas till utomstående operatörer som ansöker om tillträde i god tid. Som ett komplement till servicenivårapporter bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att SMP-operatörer har kontroll över alla komponenter som behövs för att övervaka att tillträdeskraven är likvärdiga. Med hjälp av denna information bör de nationella regleringsmyndigheterna kunna göra regelbundna kontroller av att SMP-operatörer tillhandahåller erforderliga uppgifter till utomstående operatörer som ansöker om tillträde och att förfarandena för att begära och tillhandahålla tillträde tillämpas på rätt sätt.

Dessutom bör de nationella regleringsmyndigheterna se till att det finns ett snabbt förfarande för att lösa tvister i efterhand.

7.   ASYMMETRISK INFORMATION

Etablerade operatörer har förhandsinformation om utomstående tillträdessökares utbyggnadsplaner. För att förhindra att sådan information används för att skapa otillbörliga konkurrensfördelar bör den SMP-operatör som driver anläggningsinfrastrukturen inte sprida den till sin verksamhet i efterföljande detaljistled.

De nationella regleringsmyndigheterna bör åtminstone se till att de personer som är verksamma inom SMP-operatörens detaljiströrelse inte får delta i den del av verksamheten som direkt eller indirekt ansvarar för hanteringen av tillträdet till anläggningsinfrastrukturen.

---