# Euroopa Liidu L 252/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 252 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik8. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 252

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik8. oktoober 2018

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2018/1488, 28. september 2018, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1489, 3. oktoober 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 35 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1490, 2. oktoober 2018, millega antakse Ungarile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287 | 38 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1491, 2. oktoober 2018, millega lubatakse Hispaanial kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäära sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19 | 40 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1492, 2. oktoober 2018, millega antakse Läti Vabariigile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193 | 42 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1493, 2. oktoober 2018, millega antakse Ungarile luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a | 44 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2018/1488, 28. september 2018, millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2018/1489, 3. oktoober 2018, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

35

OTSUSED

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1490, 2. oktoober 2018, millega antakse Ungarile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

38

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1491, 2. oktoober 2018, millega lubatakse Hispaanial kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäära sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19

40

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1492, 2. oktoober 2018, millega antakse Läti Vabariigile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

42

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2018/1493, 2. oktoober 2018, millega antakse Ungarile luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

44

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 15. detsembri 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/574 (tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta) parandus ( ELT L 96, 16.4.2018 ) | 47 |

Parandused

*

Komisjoni 15. detsembri 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/574 (tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta) parandus ( ELT L 96, 16.4.2018 )

( ELT L 96, 16.4.2018 )

47

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1488,

28. september 2018,

millega asutatakse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Avaliku ja erasektori partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1982/2006/EÜ (2). |
| --- | --- |

(1)

Avaliku ja erasektori partnerlus ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis sätestati algselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1982/2006/EÜ (2).

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (3) loodi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 („programm“ Horisont 2020„“). Programmiga „Horisont 2020“ seatakse sihiks saavutada suurem mõju teadusuuringutele ja innovatsioonile, ühendades programmi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluse vormis sellistes valdkondades, kus teadusuuringutele ja innovatsioonile suunatud ressursside kohaldamisala ja ulatus on põhjendatud liidu laiemate konkurentsieesmärkide saavutamise, erainvesteeringute suurendamise ja ühiskonnaprobleemide lahendamisega piiratud arvul ja selgelt Euroopa lisaväärtusega juhtudel. Need partnerlused peaksid põhinema pikaajalistel kohustustel, mis hõlmavad kõikide partnerite tasakaalustatud osalust, nad peaksid vastutama oma eesmärkide saavutamise eest ja olema kooskõlas liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiliste eesmärkidega. Nende partnerluste juhtimine ja toimimine peaks olema avatud, läbipaistev, tõhus, tulemuslik ja kaasav, see tähendab andma osalemisvõimaluse suurele hulgale oma konkreetses valdkonnas aktiivsetele sidusrühmadele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (3) loodi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 („programm“ Horisont 2020„“). Programmiga „Horisont 2020“ seatakse sihiks saavutada suurem mõju teadusuuringutele ja innovatsioonile, ühendades programmi „Horisont 2020“ ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerluse vormis sellistes valdkondades, kus teadusuuringutele ja innovatsioonile suunatud ressursside kohaldamisala ja ulatus on põhjendatud liidu laiemate konkurentsieesmärkide saavutamise, erainvesteeringute suurendamise ja ühiskonnaprobleemide lahendamisega piiratud arvul ja selgelt Euroopa lisaväärtusega juhtudel. Need partnerlused peaksid põhinema pikaajalistel kohustustel, mis hõlmavad kõikide partnerite tasakaalustatud osalust, nad peaksid vastutama oma eesmärkide saavutamise eest ja olema kooskõlas liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiliste eesmärkidega. Nende partnerluste juhtimine ja toimimine peaks olema avatud, läbipaistev, tõhus, tulemuslik ja kaasav, see tähendab andma osalemisvõimaluse suurele hulgale oma konkreetses valdkonnas aktiivsetele sidusrühmadele.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1290/2013 (4) ja nõukogu otsusega 2013/743/EL (5) võib programmi „Horisont 2020“ raames asutatud ühisettevõtetele anda toetust kõnealuses otsuses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1290/2013 (4) ja nõukogu otsusega 2013/743/EL (5) võib programmi „Horisont 2020“ raames asutatud ühisettevõtetele anda toetust kõnealuses otsuses sätestatud tingimustel.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 (6) loodi Euroopa ühendamise rahastu. Euroopa ühendamise rahastu peaks võimaldama üleeuroopaliste võrkude poliitika raames ette valmistada ja ellu viia transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite ühishuviprojekte. Eelkõige peaks Euroopa ühendamise rahastu toetama selliste ühishuviprojektide rakendamist, mille eesmärk on arendada välja ja luua uued või ajakohastada olemasolevad taristud ja teenused transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorites. Euroopa ühendamise rahastu peaks toetama ka Euroopa lisaväärtusega ja märkimisväärset ühiskondlikku kasu andvaid projekte, millele ei leidu turul asjakohast rahastamist. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1316/2013 (6) loodi Euroopa ühendamise rahastu. Euroopa ühendamise rahastu peaks võimaldama üleeuroopaliste võrkude poliitika raames ette valmistada ja ellu viia transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorite ühishuviprojekte. Eelkõige peaks Euroopa ühendamise rahastu toetama selliste ühishuviprojektide rakendamist, mille eesmärk on arendada välja ja luua uued või ajakohastada olemasolevad taristud ja teenused transpordi-, telekommunikatsiooni- ja energiasektorites. Euroopa ühendamise rahastu peaks toetama ka Euroopa lisaväärtusega ja märkimisväärset ühiskondlikku kasu andvaid projekte, millele ei leidu turul asjakohast rahastamist.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 283/2014 (7) kehtestati üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavad suunised ja telekommunikatsioonisektori suhtes kohaldatavad tingimused. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 283/2014 (7) kehtestati üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavad suunised ja telekommunikatsioonisektori suhtes kohaldatavad tingimused.

| (6) | Kõrgjõudlusega andmetöötlus kuulub määruse (EL) nr 283/2014 artikli 6 lõike 1 alusel digitaalteenuste taristute valdkonna rahastamiskõlblike ühishuviprojektide hulka, täpsemalt kui taristu, mis tagab juurdepääsu korduskasutatavale avaliku sektori teabele (määruse lisa punkti 3 alapunkt d). Kooskõlas määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 6 lõikega 3 võib komisjon osa Euroopa ühendamise rahastu rakendamise ülesandest usaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (8) artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustele. |
| --- | --- |

(6)

Kõrgjõudlusega andmetöötlus kuulub määruse (EL) nr 283/2014 artikli 6 lõike 1 alusel digitaalteenuste taristute valdkonna rahastamiskõlblike ühishuviprojektide hulka, täpsemalt kui taristu, mis tagab juurdepääsu korduskasutatavale avaliku sektori teabele (määruse lisa punkti 3 alapunkt d). Kooskõlas määruse (EL) nr 1316/2013 artikli 6 lõikega 3 võib komisjon osa Euroopa ühendamise rahastu rakendamise ülesandest usaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (8) artikli 62 lõike 1 punktis c osutatud asutustele.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt heaks kiidetud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ („strateegia“ Euroopa 2020„“) rõhutatakse vajadust arendada soodsaid tingimusi teadmistesse ja innovatsiooni investeerimiseks, et saavutada liidus arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt heaks kiidetud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ („strateegia“ Euroopa 2020„“) rõhutatakse vajadust arendada soodsaid tingimusi teadmistesse ja innovatsiooni investeerimiseks, et saavutada liidus arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu.

| (8) | Komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatises „Euroopa pilvandmetöötluse algatus. Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“ kutsutakse üles looma Euroopa andmetaristut, mis põhineks tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse võimalustel, ning Euroopa oma kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi, mis on võimeline välja arendama uue Euroopa tehnoloogia ja võtma kasutusele eksatasandi superarvutid. Kõnealuse valdkonna tähtsus ja liidu sidusrühmade ees seisvad raskused nõuavad meetmete võtmist vajalike vahendite ja suutlikkuse (sealhulgas olemasolevate, nagu riigi tasandi superarvutid ja superarvutikeskused) koondamiseks, et moodustada ahel teadus- ja arendustööst eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemide loomise ja käitamiseni. Seega tuleks välja töötada liidu tasandi mehhanism, mis ühendaks ja koondaks toetuse maailmatasemel Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse taristu loomiseks ning kõrgjõudlusega andmetöötluse alasteks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks liikmesriikides, liidus ja erasektoris. Kõnealune taristu peaks võimaldama juurdepääsu kasutajatele avalikust sektorist, tööstusest, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ja akadeemilistest ringkondadest, kaasa arvatud järjest arenenuma Euroopa avatud teaduse pilve teadusringkonnad. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni 19. aprilli 2016. aasta teatises „Euroopa pilvandmetöötluse algatus. Konkurentsivõimelise andme- ja teadmuspõhise majanduse ülesehitamine Euroopas“ kutsutakse üles looma Euroopa andmetaristut, mis põhineks tipptasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse võimalustel, ning Euroopa oma kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi, mis on võimeline välja arendama uue Euroopa tehnoloogia ja võtma kasutusele eksatasandi superarvutid. Kõnealuse valdkonna tähtsus ja liidu sidusrühmade ees seisvad raskused nõuavad meetmete võtmist vajalike vahendite ja suutlikkuse (sealhulgas olemasolevate, nagu riigi tasandi superarvutid ja superarvutikeskused) koondamiseks, et moodustada ahel teadus- ja arendustööst eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemide loomise ja käitamiseni. Seega tuleks välja töötada liidu tasandi mehhanism, mis ühendaks ja koondaks toetuse maailmatasemel Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse taristu loomiseks ning kõrgjõudlusega andmetöötluse alasteks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks liikmesriikides, liidus ja erasektoris. Kõnealune taristu peaks võimaldama juurdepääsu kasutajatele avalikust sektorist, tööstusest, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd), ja akadeemilistest ringkondadest, kaasa arvatud järjest arenenuma Euroopa avatud teaduse pilve teadusringkonnad.

| (9) | Komisjoni 10. mai 2017. aasta teatises digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta „Ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile“ kirjeldatakse kõrgjõudlusega andmetöötlust kui tööstuse ja andmemajanduse digitaliseerimise seisukohast kriitilise tähtsusega elementi. Maailma esikolmikusse kuuluvate superarvutite väljatöötamiseks, soetamiseks ja käitamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid ning ühelgi Euroopa riigil eraldi ei ole piisavalt vahendeid oma kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi väljaarendamiseks. Liikmesriigid, liit ja erasektor peavad seega ühendama oma jõupingutused ja ressursid, et rahuldada üha suurenevat nõudlust kõrgjõudlusega andmetöötluse järele ning ehitada kogu liidus üles tugev ja uuenduslik kõrgjõudlusega andmetöötluse teadus- ja tööstusökosüsteem. Teatis sisaldab ettepanekut koostada õigusakt, millega kehtestatakse avaliku hanke raamistik integreeritud eksatasandi superarvuti- ja andmetaristu jaoks. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni 10. mai 2017. aasta teatises digitaalse ühtse turu strateegia rakendamise vahekokkuvõtte kohta „Ühendatud digitaalne ühtne turg kõigile“ kirjeldatakse kõrgjõudlusega andmetöötlust kui tööstuse ja andmemajanduse digitaliseerimise seisukohast kriitilise tähtsusega elementi. Maailma esikolmikusse kuuluvate superarvutite väljatöötamiseks, soetamiseks ja käitamiseks on vaja märkimisväärseid investeeringuid ning ühelgi Euroopa riigil eraldi ei ole piisavalt vahendeid oma kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi väljaarendamiseks. Liikmesriigid, liit ja erasektor peavad seega ühendama oma jõupingutused ja ressursid, et rahuldada üha suurenevat nõudlust kõrgjõudlusega andmetöötluse järele ning ehitada kogu liidus üles tugev ja uuenduslik kõrgjõudlusega andmetöötluse teadus- ja tööstusökosüsteem. Teatis sisaldab ettepanekut koostada õigusakt, millega kehtestatakse avaliku hanke raamistik integreeritud eksatasandi superarvuti- ja andmetaristu jaoks.

| (10) | Liidu varustamiseks andmetöötlusjõudlusega, mida on vaja tipptasemel teadustegevuse jätkamiseks, peaks liikmesriikide investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse olema kooskõlastatud ning selle tehnoloogia tööstuslik kasutuselevõtt ja turuleviimine toimuma tõhusamalt nii era- kui ka avalikus sektoris. Liit peaks senisest tõhusamalt muutma oma tehnoloogilised arendused turul konkurentsivõimelisteks nõudlus- ja rakenduspõhisteks Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemideks, looma toimiva seose tehnoloogilise tarneahela, kasutajaid kaasava kavandamise ja maailmatasemel süsteemide ühishangete vahel ning rajama ülemaailmselt konkurentsivõimelise kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiate ja rakenduste ökosüsteemi. Samal ajal peaks liit andma oma tarnetööstusele võimaluse neid investeeringuid võimendada, mis tooks kaasa nende tehnoloogiliste arenduste kasutuselevõtu sellistes suuremahulistes ja kujunemisjärgus rakendusvaldkondades nagu personaalmeditsiin, ühendatud ja automatiseeritud sõidukijuhtimine või muud juhtivad turud, mis tuginevad tehisintellektile, plokiahela tehnoloogiale, perifeersele andmetöötlusele või üldisemalt liidu tööstuse digitaliseerimisele. |
| --- | --- |

(10)

Liidu varustamiseks andmetöötlusjõudlusega, mida on vaja tipptasemel teadustegevuse jätkamiseks, peaks liikmesriikide investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse olema kooskõlastatud ning selle tehnoloogia tööstuslik kasutuselevõtt ja turuleviimine toimuma tõhusamalt nii era- kui ka avalikus sektoris. Liit peaks senisest tõhusamalt muutma oma tehnoloogilised arendused turul konkurentsivõimelisteks nõudlus- ja rakenduspõhisteks Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemideks, looma toimiva seose tehnoloogilise tarneahela, kasutajaid kaasava kavandamise ja maailmatasemel süsteemide ühishangete vahel ning rajama ülemaailmselt konkurentsivõimelise kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiate ja rakenduste ökosüsteemi. Samal ajal peaks liit andma oma tarnetööstusele võimaluse neid investeeringuid võimendada, mis tooks kaasa nende tehnoloogiliste arenduste kasutuselevõtu sellistes suuremahulistes ja kujunemisjärgus rakendusvaldkondades nagu personaalmeditsiin, ühendatud ja automatiseeritud sõidukijuhtimine või muud juhtivad turud, mis tuginevad tehisintellektile, plokiahela tehnoloogiale, perifeersele andmetöötlusele või üldisemalt liidu tööstuse digitaliseerimisele.

| (11) | Ühisettevõte on parim vahend Euroopa pilvandmetöötluse algatuses esitatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse strateegia eesmärkide elluviimiseks ning olemasolevatest piirangutest vabanemiseks, pakkudes ühtlasi soodsaimat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju ning kaitstes parimal viisil liidu huve. Ühisettevõte suudab koondada liidu, liikmesriikide ja erasektori ressursse. Ta suudab võtta kasutusele hankeraamistiku ja käitada maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteeme tehnoloogia, eelkõige konkurentsivõimelise Euroopa tehnoloogia edendamise kaudu. Ühisettevõte suudab käivitada teadus- ja innovatsiooniprogramme Euroopa tehnoloogiate väljatöötamiseks ja nende edasiseks integreerimiseks eksatasandi superarvutisüsteemidesse ning aidata kaasa konkurentsivõimelise tehnoloogilise tarnetööstuse väljaarendamisele Euroopas. |
| --- | --- |

(11)

Ühisettevõte on parim vahend Euroopa pilvandmetöötluse algatuses esitatud Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse strateegia eesmärkide elluviimiseks ning olemasolevatest piirangutest vabanemiseks, pakkudes ühtlasi soodsaimat majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnaalast mõju ning kaitstes parimal viisil liidu huve. Ühisettevõte suudab koondada liidu, liikmesriikide ja erasektori ressursse. Ta suudab võtta kasutusele hankeraamistiku ja käitada maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlussüsteeme tehnoloogia, eelkõige konkurentsivõimelise Euroopa tehnoloogia edendamise kaudu. Ühisettevõte suudab käivitada teadus- ja innovatsiooniprogramme Euroopa tehnoloogiate väljatöötamiseks ja nende edasiseks integreerimiseks eksatasandi superarvutisüsteemidesse ning aidata kaasa konkurentsivõimelise tehnoloogilise tarnetööstuse väljaarendamisele Euroopas.

| (12) | Ühisettevõte tuleks asutada ja see peaks alustama tegevust hiljemalt 2019. aasta alguses, et täita eesmärk varustada liit 2020. aastaks eksatasandi-eelse taristuga ning töötada umbes 2022.–2023. aastaks välja eksatasandi jõudluse saavutamiseks vajalikud tehnoloogiad ja rakendused ning edendada samal ajal konkurentsivõimelist Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse uuendamise ökosüsteemi. Kuna järgmise põlvkonna tehnoloogia arendustsükkel kestab harilikult neli kuni viis aastat, peab töö eksatasandi eesmärgi saavutamise nimel algama võimalikult kiiresti, et säilitada konkurentsivõime üleilmsel turul. |
| --- | --- |

(12)

Ühisettevõte tuleks asutada ja see peaks alustama tegevust hiljemalt 2019. aasta alguses, et täita eesmärk varustada liit 2020. aastaks eksatasandi-eelse taristuga ning töötada umbes 2022.–2023. aastaks välja eksatasandi jõudluse saavutamiseks vajalikud tehnoloogiad ja rakendused ning edendada samal ajal konkurentsivõimelist Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse uuendamise ökosüsteemi. Kuna järgmise põlvkonna tehnoloogia arendustsükkel kestab harilikult neli kuni viis aastat, peab töö eksatasandi eesmärgi saavutamise nimel algama võimalikult kiiresti, et säilitada konkurentsivõime üleilmsel turul.

| (13) | Ühisettevõttena toimiv avaliku ja erasektori partnerlus peaks võimaldama ühendada rahalised ja tehnilised vahendid, mis on olulised selleks, et kaasas käia kõnealuse sektori üha kiireneva innovatsiooni tempoga. Seega peaksid ühisettevõtte liikmeteks olema liit, liikmesriigid ja programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigid, kes lepivad kokku kõrgjõudlusega andmetöötluse Euroopa ühisalgatuses, ning ühendused, kes esindavad oma koosseisu kuuluvaid üksusi ja muid organisatsioone selge ja sihikindla kavatsusega jõuda teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusteni ning säilitada Euroopas kõrgjõudlusega andmetöötluse alane oskusteave. Ühisettevõte peaks olema avatud uutele liikmetele. |
| --- | --- |

(13)

Ühisettevõttena toimiv avaliku ja erasektori partnerlus peaks võimaldama ühendada rahalised ja tehnilised vahendid, mis on olulised selleks, et kaasas käia kõnealuse sektori üha kiireneva innovatsiooni tempoga. Seega peaksid ühisettevõtte liikmeteks olema liit, liikmesriigid ja programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigid, kes lepivad kokku kõrgjõudlusega andmetöötluse Euroopa ühisalgatuses, ning ühendused, kes esindavad oma koosseisu kuuluvaid üksusi ja muid organisatsioone selge ja sihikindla kavatsusega jõuda teadusuuringute ja innovatsiooni tulemusteni ning säilitada Euroopas kõrgjõudlusega andmetöötluse alane oskusteave. Ühisettevõte peaks olema avatud uutele liikmetele.

| (14) | Liit, osalevad riigid ja ühisettevõtte erasektori liikmed peaksid igaüks rahaliselt osalema ühisettevõtte halduskulude katmises. Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 näeb ette, et liidu osaluse halduskuludes saab tuua varasemale ajale, nii et see katab jooksvad kulud üksnes 2023. aastani. Osalevad riigid ja ühisettevõtte erasektori liikmed peaksid katma kõik ühisettevõtte halduskulud alates 2024. aastast. |
| --- | --- |

(14)

Liit, osalevad riigid ja ühisettevõtte erasektori liikmed peaksid igaüks rahaliselt osalema ühisettevõtte halduskulude katmises. Mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 näeb ette, et liidu osaluse halduskuludes saab tuua varasemale ajale, nii et see katab jooksvad kulud üksnes 2023. aastani. Osalevad riigid ja ühisettevõtte erasektori liikmed peaksid katma kõik ühisettevõtte halduskulud alates 2024. aastast.

| (15) | Eesmärgiga võita tagasi liidripositsioon kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogias ning arendada liidus välja terviklik kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, lõid eraõiguslikku ühendusse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvorm (ETP4HPC) kuuluvad tööstus- ja teadusalased sidusrühmad 2014. aastal liiduga lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse. Partnerluse ülesanne on rajada Euroopas maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia väärtusahel, mis oleks maailmas konkurentsivõimeline ning soodustaks sünergiat kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi kolme põhielemendi vahel, nimelt tehnoloogiline arendustegevus, rakendused ja superandmetöötlustaristu. Võttes arvesse sellesse koondunud oskusteavet ja selle osatähtsust kõrgjõudlusega andmetöötluse asjaomaste eraõiguslike sidusrühmade koondamisel, peaks eraõiguslik ühendus ETP4HPC vastama ühisettevõtte liikmeks saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(15)

Eesmärgiga võita tagasi liidripositsioon kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogias ning arendada liidus välja terviklik kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteem, lõid eraõiguslikku ühendusse Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvorm (ETP4HPC) kuuluvad tööstus- ja teadusalased sidusrühmad 2014. aastal liiduga lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse. Partnerluse ülesanne on rajada Euroopas maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogia väärtusahel, mis oleks maailmas konkurentsivõimeline ning soodustaks sünergiat kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi kolme põhielemendi vahel, nimelt tehnoloogiline arendustegevus, rakendused ja superandmetöötlustaristu. Võttes arvesse sellesse koondunud oskusteavet ja selle osatähtsust kõrgjõudlusega andmetöötluse asjaomaste eraõiguslike sidusrühmade koondamisel, peaks eraõiguslik ühendus ETP4HPC vastama ühisettevõtte liikmeks saamise tingimustele.

| (16) | Andmeväärtusahela tugevdamiseks, andmetele tugineva kogukonna arengu edendamiseks ja edukale andmepõhisele majandusele alusepanekuks liidus lõid suurandmete väärtuse ühendusse (BDVA) kuuluvad tööstus- ja teadusalased sidusrühmad 2014. aastal liiduga lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse. Võttes arvesse sellesse koondunud oskusteavet ja selle osatähtsust suurandmete asjaomaste eraõiguslike sidusrühmade koondamisel, peaks BDVA vastama ühisettevõtte liikmeks saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(16)

Andmeväärtusahela tugevdamiseks, andmetele tugineva kogukonna arengu edendamiseks ja edukale andmepõhisele majandusele alusepanekuks liidus lõid suurandmete väärtuse ühendusse (BDVA) kuuluvad tööstus- ja teadusalased sidusrühmad 2014. aastal liiduga lepingulise avaliku ja erasektori partnerluse. Võttes arvesse sellesse koondunud oskusteavet ja selle osatähtsust suurandmete asjaomaste eraõiguslike sidusrühmade koondamisel, peaks BDVA vastama ühisettevõtte liikmeks saamise tingimustele.

| (17) | Erasektori ühendused ETP4HPC ja BDVA on väljendanud kirjalikult oma tahet panustada ühisettevõtte tehnoloogilisse strateegiasse ning aidata oma oskusteabega kaasa ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. On asjakohane, et erasektori ühendused esitaksid kinnituskirja käesoleva määruse lisas sätestatud põhikirjaga nõustumise kohta. |
| --- | --- |

(17)

Erasektori ühendused ETP4HPC ja BDVA on väljendanud kirjalikult oma tahet panustada ühisettevõtte tehnoloogilisse strateegiasse ning aidata oma oskusteabega kaasa ühisettevõtte eesmärkide saavutamisele. On asjakohane, et erasektori ühendused esitaksid kinnituskirja käesoleva määruse lisas sätestatud põhikirjaga nõustumise kohta.

| (18) | Mittetulundusühendusel Euroopa kõrgema andmetöötluse partnerlus (PRACE) on 25 liikmesriiki, kelle esindusorganisatsioonid moodustavad üleeuroopalise superandmetöötlustaristu, võimaldades juurdepääsu andmetöötlus- ja andmehaldusressurssidele ja -teenustele kõige võimsamate suuremõõtmeliste teadus- ja insenertehniliste rakenduste jaoks. Ühisettevõte võib teha koostööd PRACEga, eesmärgiga võimaldada ja hallata juurdepääsu omavahel ühendatud ja koondatud superarvuti- ja andmetaristule ja selle teenustele ning koolitus- ja oskusteabe väljaarendamise võimalustele. |
| --- | --- |

(18)

Mittetulundusühendusel Euroopa kõrgema andmetöötluse partnerlus (PRACE) on 25 liikmesriiki, kelle esindusorganisatsioonid moodustavad üleeuroopalise superandmetöötlustaristu, võimaldades juurdepääsu andmetöötlus- ja andmehaldusressurssidele ja -teenustele kõige võimsamate suuremõõtmeliste teadus- ja insenertehniliste rakenduste jaoks. Ühisettevõte võib teha koostööd PRACEga, eesmärgiga võimaldada ja hallata juurdepääsu omavahel ühendatud ja koondatud superarvuti- ja andmetaristule ja selle teenustele ning koolitus- ja oskusteabe väljaarendamise võimalustele.

| (19) | Võrgustik GÉANT ühendab omavahel 38 riigi tasandi teadus- ja hariduspartnerit, kes moodustavad üleeuroopalise tippteadus-, uurimis-, haridus- ja innovatsioonivõrgustiku. Oma ühenduvuse, koostöö ja isikutuvastusteenuste integreeritud kataloogi kaudu pakub GÉANT kasutajatele ülimalt usaldusväärset ja piiranguteta juurdepääsu andmetöötlusele, -analüüsile, -salvestitele, -rakendustele ja muudele ressurssidele, et tagada Euroopa püsimine teadusmaailma tipptegijate seas. Ühisettevõte võib teha koostööd GÉANT-võrgustikuga selleks, et tagada nii oma superarvutite ühenduvus kui ka ühenduvus Euroopa muu superarvuti- ja andmetaristuga. |
| --- | --- |

(19)

Võrgustik GÉANT ühendab omavahel 38 riigi tasandi teadus- ja hariduspartnerit, kes moodustavad üleeuroopalise tippteadus-, uurimis-, haridus- ja innovatsioonivõrgustiku. Oma ühenduvuse, koostöö ja isikutuvastusteenuste integreeritud kataloogi kaudu pakub GÉANT kasutajatele ülimalt usaldusväärset ja piiranguteta juurdepääsu andmetöötlusele, -analüüsile, -salvestitele, -rakendustele ja muudele ressurssidele, et tagada Euroopa püsimine teadusmaailma tipptegijate seas. Ühisettevõte võib teha koostööd GÉANT-võrgustikuga selleks, et tagada nii oma superarvutite ühenduvus kui ka ühenduvus Euroopa muu superarvuti- ja andmetaristuga.

| (20) | Ühisettevõte peaks tegelema selgelt kindlaksmääratud teemadega, mis võimaldaksid teadusringkondadel ja Euroopa tööstusel laiemalt kavandada, välja töötada ja kasutada kõige uuenduslikumaid kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaid ning luua liiduülene integreeritud võrgutaristu koos maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse võimaluste, kiire ühenduse, tipptasemel rakenduste ning andme- ja tarkvarateenustega oma teadlastele ja teistele juhtivkasutajatele tööstuses, sealhulgas VKEdele, ja avalikule sektorile. Ühisettevõte peaks püüdma vähendada kõrgjõudlusega andmetöötluse alaste oskuste nappust kogu liidus, võttes selleks teadlikkuse suurendamise meetmeid ja aidates luua uusi teadmisi ja inimkapitali. |
| --- | --- |

(20)

Ühisettevõte peaks tegelema selgelt kindlaksmääratud teemadega, mis võimaldaksid teadusringkondadel ja Euroopa tööstusel laiemalt kavandada, välja töötada ja kasutada kõige uuenduslikumaid kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaid ning luua liiduülene integreeritud võrgutaristu koos maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötluse võimaluste, kiire ühenduse, tipptasemel rakenduste ning andme- ja tarkvarateenustega oma teadlastele ja teistele juhtivkasutajatele tööstuses, sealhulgas VKEdele, ja avalikule sektorile. Ühisettevõte peaks püüdma vähendada kõrgjõudlusega andmetöötluse alaste oskuste nappust kogu liidus, võttes selleks teadlikkuse suurendamise meetmeid ja aidates luua uusi teadmisi ja inimkapitali.

| (21) | Ühisettevõte peaks panema aluse pikemaajalisele visioonile ning valmistama ette esimese kõrgjõudlusega andmetöötluse hübriidtaristu loomist Euroopas, milles klassikaline andmetöötlusarhitektuur oleks ühendatud kvantandmetöötluse seadmetega, kus kasutatakse näiteks kvantarvutit kõrgjõudlusega andmetöötluse lõimede kiirendamiseks. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel tihedas rahvusvahelises konkurentsis liidrikoha säilitamiseks saavutada maailmatasemel tulemusi, tagada Euroopa teaduse ja tehnoloogia kiire ja ulatuslik ärakasutamine liidu tööstuses, nii et selle mõju kandub üle ka ühiskonnale, jagada riske ning ühendada jõud strateegiate kooskõlastamise ja Euroopa ühistest huvidest lähtuvate investeeringute kaudu, on vaja pakkuda Euroopa tasandil struktureeritud ja kooskõlastatud rahalist toetust. |
| --- | --- |

(21)

Ühisettevõte peaks panema aluse pikemaajalisele visioonile ning valmistama ette esimese kõrgjõudlusega andmetöötluse hübriidtaristu loomist Euroopas, milles klassikaline andmetöötlusarhitektuur oleks ühendatud kvantandmetöötluse seadmetega, kus kasutatakse näiteks kvantarvutit kõrgjõudlusega andmetöötluse lõimede kiirendamiseks. Selleks et aidata uurimisrühmadel ja Euroopa tööstusel tihedas rahvusvahelises konkurentsis liidrikoha säilitamiseks saavutada maailmatasemel tulemusi, tagada Euroopa teaduse ja tehnoloogia kiire ja ulatuslik ärakasutamine liidu tööstuses, nii et selle mõju kandub üle ka ühiskonnale, jagada riske ning ühendada jõud strateegiate kooskõlastamise ja Euroopa ühistest huvidest lähtuvate investeeringute kaudu, on vaja pakkuda Euroopa tasandil struktureeritud ja kooskõlastatud rahalist toetust.

| (22) | Kõrgjõudlusega andmetöötluse kõige innovaatilisemate tehnoloogiate kavandamise, väljatöötamise ja kasutamise eesmärkide saavutamiseks peaks ühisettevõte pakkuma rahalist tuge, eelkõige toetuste ja hangete kaudu, mis järgnevad iga-aastastel töökavadel põhinevatele avatud konkursi- ja pakkumiskutsetele. Selline rahaline toetus peaks olema suunatud eelkõige niisuguste väljaselgitatud turutõrgete kõrvaldamisele, mis takistavad asjaomase programmi arendamist, ja see peaks innustama abisaajat muutma oma tegutsemisviise. |
| --- | --- |

(22)

Kõrgjõudlusega andmetöötluse kõige innovaatilisemate tehnoloogiate kavandamise, väljatöötamise ja kasutamise eesmärkide saavutamiseks peaks ühisettevõte pakkuma rahalist tuge, eelkõige toetuste ja hangete kaudu, mis järgnevad iga-aastastel töökavadel põhinevatele avatud konkursi- ja pakkumiskutsetele. Selline rahaline toetus peaks olema suunatud eelkõige niisuguste väljaselgitatud turutõrgete kõrvaldamisele, mis takistavad asjaomase programmi arendamist, ja see peaks innustama abisaajat muutma oma tegutsemisviise.

| (23) | Et saavutada eesmärk suurendada tööstuse, eriti VKEde innovatsioonivõimekust, vähendada kõrgjõudlusega andmetöötluse alaste oskuste nappust, toetada teadmiste ja inimkapitali teket ning suurendada kõrgjõudlusega andmetöötluse alast suutlikkust, peaks ühisettevõte toetama liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste asutamist ning eriti nende võrgustumist ja koordineerimist kogu liidus. Nimetatud pädevuskeskused peaksid osutama tööstusele, teadusringkondadele ja avaliku sektori asutustele vastava taotluse korral kõrgjõudlusega andmetöötluse teenuseid. Eeskätt peaksid nad edendama ja pakkuma juurdepääsu kõrgjõudlusega andmetöötluse uuendamise ökosüsteemile, hõlbustama juurdepääsu superarvutitele, tegelema pädevate tehniliste ekspertide väga suure nappuse küsimusega teadlikkuse suurendamise kampaaniate, koolituste ja teabekampaaniate korraldamise abil ning edendama laiemaid uuendusi, algatades sidusrühmade ja teiste pädevuskeskuste võrgustikutegevust, näiteks jagama ja propageerima parimaid tavasid või rakendamiskogemusi, jagama koolitusruume ja -kogemusi, hõlbustama paralleelkoodide ühist arendamist ja jagamist või toetama uuenduslike rakenduste ja vahendite jagamist avaliku ja erasektori kasutajate (eriti VKEd) vahel. |
| --- | --- |

(23)

Et saavutada eesmärk suurendada tööstuse, eriti VKEde innovatsioonivõimekust, vähendada kõrgjõudlusega andmetöötluse alaste oskuste nappust, toetada teadmiste ja inimkapitali teket ning suurendada kõrgjõudlusega andmetöötluse alast suutlikkust, peaks ühisettevõte toetama liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste asutamist ning eriti nende võrgustumist ja koordineerimist kogu liidus. Nimetatud pädevuskeskused peaksid osutama tööstusele, teadusringkondadele ja avaliku sektori asutustele vastava taotluse korral kõrgjõudlusega andmetöötluse teenuseid. Eeskätt peaksid nad edendama ja pakkuma juurdepääsu kõrgjõudlusega andmetöötluse uuendamise ökosüsteemile, hõlbustama juurdepääsu superarvutitele, tegelema pädevate tehniliste ekspertide väga suure nappuse küsimusega teadlikkuse suurendamise kampaaniate, koolituste ja teabekampaaniate korraldamise abil ning edendama laiemaid uuendusi, algatades sidusrühmade ja teiste pädevuskeskuste võrgustikutegevust, näiteks jagama ja propageerima parimaid tavasid või rakendamiskogemusi, jagama koolitusruume ja -kogemusi, hõlbustama paralleelkoodide ühist arendamist ja jagamist või toetama uuenduslike rakenduste ja vahendite jagamist avaliku ja erasektori kasutajate (eriti VKEd) vahel.

| (24) | Ühisettevõte peaks looma nõudlus- ja kasutajapõhise raamistiku ja võimaldama ühise kavandamise lähenemisviisi integreeritud ja maailmatasemel eksatasandi superarvuti- ja andmetaristu soetamiseks liidus, et varustada kasutajaid strateegilise andmetöötlusvahendiga, mis aitab neil säilitada konkurentsivõime ning lahendada sotsiaalseid, keskkonnaalaseid, majanduslikke ja julgeolekuga seotud probleeme. Ühisettevõte peaks sel eesmärgil aitama soetada eksatasandi-eelseid ja petatasandi superarvuteid. Ühisettevõtte superarvutid tuleks paigaldada osalevasse riiki, kes on liikmesriik. |
| --- | --- |

(24)

Ühisettevõte peaks looma nõudlus- ja kasutajapõhise raamistiku ja võimaldama ühise kavandamise lähenemisviisi integreeritud ja maailmatasemel eksatasandi superarvuti- ja andmetaristu soetamiseks liidus, et varustada kasutajaid strateegilise andmetöötlusvahendiga, mis aitab neil säilitada konkurentsivõime ning lahendada sotsiaalseid, keskkonnaalaseid, majanduslikke ja julgeolekuga seotud probleeme. Ühisettevõte peaks sel eesmärgil aitama soetada eksatasandi-eelseid ja petatasandi superarvuteid. Ühisettevõtte superarvutid tuleks paigaldada osalevasse riiki, kes on liikmesriik.

| (25) | Programmiga „Horisont 2020“ tuleks toetada teadus- ja innovatsioonilõhe kaotamist liidus, edendades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Seepärast peaks ühisettevõte looma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega tihedad sidemed, mille abil saab eelkõige aidata suurendada kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkust. |
| --- | --- |

(25)

Programmiga „Horisont 2020“ tuleks toetada teadus- ja innovatsioonilõhe kaotamist liidus, edendades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Seepärast peaks ühisettevõte looma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega tihedad sidemed, mille abil saab eelkõige aidata suurendada kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkust.

| (26) | Ühisettevõte peaks tagama liikmesriikideks olevatele osalevatele riikidele soodsa raamistiku selleks, et nad saaksid kasutada superarvutite soetamiseks oma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine ühisettevõtte tegevuses on oluline, et luua liidus integreeritud ja võrgustikuna toimiv maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlus- ja andmetaristu, kuna sellise taristu hüved on palju suuremad, kui vaid hüved liikmesriikide kasutajatele. Kui osalevad riigid otsustavad kasutada petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, peaks ühisettevõte võtma arvesse asjaomase osaleva riigi osamakseid liidu struktuuri- ja investeerimisfondidesse, ning riigi panusena ühisettevõtte eelarvesse võetakse üksnes arvesse panust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidesse. Igal juhul peaks liidu panus eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiskuludesse programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust moodustama soetamiskuludest kuni 50 % ning eksatasandi-eelsete superarvutite käitamiskuludest kuni 50 %, et see oleks kooskõlas ühisettevõtte eesmärgiga aidata ühendada rahalisi vahendeid liidu varustamiseks maailmatasemel eksatasandi-eelsete superarvutitega. Petatasandi superarvutite puhul kataks liidu panus programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust kuni 35 % superarvuti soetamiskuludest, et see oleks kooskõlas innovatsioonialaste hangete praeguse rahastamisega programmi „Horisont 2020“ alusel. Petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite ülejäänud kulud peaksid katma osalevad riigid. |
| --- | --- |

(26)

Ühisettevõte peaks tagama liikmesriikideks olevatele osalevatele riikidele soodsa raamistiku selleks, et nad saaksid kasutada superarvutite soetamiseks oma Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid. Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kasutamine ühisettevõtte tegevuses on oluline, et luua liidus integreeritud ja võrgustikuna toimiv maailmatasemel kõrgjõudlusega andmetöötlus- ja andmetaristu, kuna sellise taristu hüved on palju suuremad, kui vaid hüved liikmesriikide kasutajatele. Kui osalevad riigid otsustavad kasutada petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendeid, peaks ühisettevõte võtma arvesse asjaomase osaleva riigi osamakseid liidu struktuuri- ja investeerimisfondidesse, ning riigi panusena ühisettevõtte eelarvesse võetakse üksnes arvesse panust Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidesse. Igal juhul peaks liidu panus eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiskuludesse programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust moodustama soetamiskuludest kuni 50 % ning eksatasandi-eelsete superarvutite käitamiskuludest kuni 50 %, et see oleks kooskõlas ühisettevõtte eesmärgiga aidata ühendada rahalisi vahendeid liidu varustamiseks maailmatasemel eksatasandi-eelsete superarvutitega. Petatasandi superarvutite puhul kataks liidu panus programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust kuni 35 % superarvuti soetamiskuludest, et see oleks kooskõlas innovatsioonialaste hangete praeguse rahastamisega programmi „Horisont 2020“ alusel. Petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite ülejäänud kulud peaksid katma osalevad riigid.

| (27) | Ühisettevõte peaks olema enda soetatud eksatasandi-eelsete superarvutite omanik. Iga eksatasandi-eelse superarvuti käitamine tuleks usaldada majutavale üksusele. Majutav üksus võib esindada ühte liikmesriigiks olevat osalevat riiki või majutavate üksuste konsortsiumi. Majutav üksus peaks olema võimeline koostama superarvuti käitamiskulude kohta täpset prognoosi ja neid kulusid kontrollima, tagades näiteks, et ühisettevõtte eksatasandi-eelsed superarvutid eraldatakse funktsionaalselt ja nii suures ulatuses kui võimalik ka füüsiliselt muudest selle käitatavatest riiklikest või piirkondlikest andmetöötlussüsteemidest. Majutava üksuse peaks valima ühisettevõtte juhatus („juhatus“) pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Pärast majutava üksuse väljavalimist peaks majutava üksuse asukohaks oleval osaleval riigil või majutavate üksuste konsortsiumil olema õigus otsustada kutsuda teisi osalevaid riike ühinema ja väljavalitud majutavasse üksusesse paigaldatava eksatasandi-eelse superarvuti rahastamises osalema. Liidu osa juurdepääsuajast eksatasandi-eelsele superarvutile peaks olema otseselt proportsionaalne programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust liidu panustatud rahalise osalusega selle superarvuti kogusoetusmaksumuses ning mitte ületama 50 % nimetatud superarvuti kogujuurdepääsuajast. Majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide rahaline osalus eksatasandi-eelse superarvuti soetuskuludes teisendatakse osadeks selle superarvuti juurdepääsuajast. Osalevad riigid peaksid superarvuti juurdepääsuaja jaotuses omavahel kokku leppima. Ühisettevõte peaks jääma eksatasandi-eelsete superarvutite omanikuks kuni nende amortiseerumiseni.
  Omandiõigus võidakse seejärel üle anda majutavale üksusele kasutusest kõrvaldamiseks, käitlemiseks või muul eesmärgil. Kui lepitakse kokku, et omandiõigus antakse majutavale üksusele üle enne eksatasandi-eelse superarvuti täielikku amortiseerumist või ühisettevõtte tegevuse lõpetamise tõttu, peaks majutav üksus hüvitama ühisettevõttele superarvuti jääkväärtuse. |
| --- | --- |

(27)

Ühisettevõte peaks olema enda soetatud eksatasandi-eelsete superarvutite omanik. Iga eksatasandi-eelse superarvuti käitamine tuleks usaldada majutavale üksusele. Majutav üksus võib esindada ühte liikmesriigiks olevat osalevat riiki või majutavate üksuste konsortsiumi. Majutav üksus peaks olema võimeline koostama superarvuti käitamiskulude kohta täpset prognoosi ja neid kulusid kontrollima, tagades näiteks, et ühisettevõtte eksatasandi-eelsed superarvutid eraldatakse funktsionaalselt ja nii suures ulatuses kui võimalik ka füüsiliselt muudest selle käitatavatest riiklikest või piirkondlikest andmetöötlussüsteemidest. Majutava üksuse peaks valima ühisettevõtte juhatus („juhatus“) pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Pärast majutava üksuse väljavalimist peaks majutava üksuse asukohaks oleval osaleval riigil või majutavate üksuste konsortsiumil olema õigus otsustada kutsuda teisi osalevaid riike ühinema ja väljavalitud majutavasse üksusesse paigaldatava eksatasandi-eelse superarvuti rahastamises osalema. Liidu osa juurdepääsuajast eksatasandi-eelsele superarvutile peaks olema otseselt proportsionaalne programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust liidu panustatud rahalise osalusega selle superarvuti kogusoetusmaksumuses ning mitte ületama 50 % nimetatud superarvuti kogujuurdepääsuajast. Majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide rahaline osalus eksatasandi-eelse superarvuti soetuskuludes teisendatakse osadeks selle superarvuti juurdepääsuajast. Osalevad riigid peaksid superarvuti juurdepääsuaja jaotuses omavahel kokku leppima. Ühisettevõte peaks jääma eksatasandi-eelsete superarvutite omanikuks kuni nende amortiseerumiseni.

Omandiõigus võidakse seejärel üle anda majutavale üksusele kasutusest kõrvaldamiseks, käitlemiseks või muul eesmärgil. Kui lepitakse kokku, et omandiõigus antakse majutavale üksusele üle enne eksatasandi-eelse superarvuti täielikku amortiseerumist või ühisettevõtte tegevuse lõpetamise tõttu, peaks majutav üksus hüvitama ühisettevõttele superarvuti jääkväärtuse.

| (28) | Ühisettevõte peaks koos osalevate riikidega hankima petatasandi superarvuteid. Iga petatasandi superarvuti käitamine tuleks usaldada majutavale üksusele. Majutav üksus võib esindada ühte liikmesriigiks olevat osalevat riiki või osalevate riikide majutavate üksuste konsortsiumi. Ühisettevõtte omandis on petatasandi superarvutist see osa, mis vastab liidu poolt programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust superarvuti soetamiskuludesse panustatud rahaliste vahendite osakaalule. Majutava üksuse peaks valima juhatus pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Liidu osa juurdepääsuajast igale petatasandi superarvutile peaks olema otseselt proportsionaalne liidu poolt programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust selle soetamiskuludesse panustatud rahaliste vahendite osakaaluga. Ühisettevõte annab omandiõiguse majutavale üksusele üle pärast petatasandi superarvuti täielikku amortiseerumist või kui ühisettevõtte tegevus lõpetatakse. Viimasel juhul peaks majutav üksus hüvitama ühisettevõttele superarvuti jääkväärtuse. |
| --- | --- |

(28)

Ühisettevõte peaks koos osalevate riikidega hankima petatasandi superarvuteid. Iga petatasandi superarvuti käitamine tuleks usaldada majutavale üksusele. Majutav üksus võib esindada ühte liikmesriigiks olevat osalevat riiki või osalevate riikide majutavate üksuste konsortsiumi. Ühisettevõtte omandis on petatasandi superarvutist see osa, mis vastab liidu poolt programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust superarvuti soetamiskuludesse panustatud rahaliste vahendite osakaalule. Majutava üksuse peaks valima juhatus pärast seda, kui on avaldatud osalemiskutse, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Liidu osa juurdepääsuajast igale petatasandi superarvutile peaks olema otseselt proportsionaalne liidu poolt programmist „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastust selle soetamiskuludesse panustatud rahaliste vahendite osakaaluga. Ühisettevõte annab omandiõiguse majutavale üksusele üle pärast petatasandi superarvuti täielikku amortiseerumist või kui ühisettevõtte tegevus lõpetatakse. Viimasel juhul peaks majutav üksus hüvitama ühisettevõttele superarvuti jääkväärtuse.

| (29) | Ühisettevõtte toetatavate eksatasandi-eelsete ja petatasandi superarvutite projekteerimise ja käitamise puhul tuleks võtta arvesse energiatõhususe ja keskkonnasäästlikkuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(29)

Ühisettevõtte toetatavate eksatasandi-eelsete ja petatasandi superarvutite projekteerimise ja käitamise puhul tuleks võtta arvesse energiatõhususe ja keskkonnasäästlikkuse põhimõtteid.

| (30) | Et tulla toime kasutajate järjest suurema nõudlusega superarvutiressursside järele, võivad osalevad riigid näha ühisettevõtte jaoks ette juurdepääsuaja ühele või mitmele riigisiseselt vabale superarvutile, st superarvutile, mida ei ole juba antud kasutamiseks ja mida ühisettevõte ei kaasrahasta. Sel juhul peaksid osalevad riigid nägema ühisettevõttele vabatahtlikult ette mõistliku osa vastuvõetava jõudlustasemega riigisiseste superarvutite juurdepääsuajast, et ettevõte suudaks tulla toime kasutajate nõudlusega. Sellist riigisisesele superarvutile juurdepääsuaja andmist ei tohi lugeda osaleva riigi rahaliseks või mitterahaliseks osaluseks ühisettevõttes. |
| --- | --- |

(30)

Et tulla toime kasutajate järjest suurema nõudlusega superarvutiressursside järele, võivad osalevad riigid näha ühisettevõtte jaoks ette juurdepääsuaja ühele või mitmele riigisiseselt vabale superarvutile, st superarvutile, mida ei ole juba antud kasutamiseks ja mida ühisettevõte ei kaasrahasta. Sel juhul peaksid osalevad riigid nägema ühisettevõttele vabatahtlikult ette mõistliku osa vastuvõetava jõudlustasemega riigisiseste superarvutite juurdepääsuajast, et ettevõte suudaks tulla toime kasutajate nõudlusega. Sellist riigisisesele superarvutile juurdepääsuaja andmist ei tohi lugeda osaleva riigi rahaliseks või mitterahaliseks osaluseks ühisettevõttes.

| (31) | Eksatasandi-eelsed ja petatasandi superarvutid on mõeldud peamiselt avalikeks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks kõikidele kasutajatele teadusringkondadest, tööstusest või avalikust sektorist. Superarvutite juurdepääsuaja kasutajatevaheline jaotus peaks peamiselt tuginema ühisettevõtte avaldatavatele avatud osalemiskutsetele, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Juhatuse otsusel peaks olema võimalik anda vähesel määral juurdepääsuaega ilma osalemiskutset avaldamata sellistel üksikutel erandjuhtudel nagu Euroopa strateegilised algatused või häda- ja kriisiohjeolukorrad. Ühisettevõttele peaks olema lubatud teatav piiratud äriotstarbeline majandustegevus. Juurdepääs tuleks anda kasutajatele, kelle asukoht on liidus või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigis. Igal kasutajal peaks olema võrdne õigus juurdepääsule ja see tuleks anda läbipaistval viisil. Juhatus peaks iga superarvuti puhul määrama kindlaks juurdepääsuõigused liidu osale juurdepääsuajast ja jälgima nende täitmist. |
| --- | --- |

(31)

Eksatasandi-eelsed ja petatasandi superarvutid on mõeldud peamiselt avalikeks teadusuuringuteks ja innovatsiooniks kõikidele kasutajatele teadusringkondadest, tööstusest või avalikust sektorist. Superarvutite juurdepääsuaja kasutajatevaheline jaotus peaks peamiselt tuginema ühisettevõtte avaldatavatele avatud osalemiskutsetele, millele on andnud hinnangu sõltumatud eksperdid. Juhatuse otsusel peaks olema võimalik anda vähesel määral juurdepääsuaega ilma osalemiskutset avaldamata sellistel üksikutel erandjuhtudel nagu Euroopa strateegilised algatused või häda- ja kriisiohjeolukorrad. Ühisettevõttele peaks olema lubatud teatav piiratud äriotstarbeline majandustegevus. Juurdepääs tuleks anda kasutajatele, kelle asukoht on liidus või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigis. Igal kasutajal peaks olema võrdne õigus juurdepääsule ja see tuleks anda läbipaistval viisil. Juhatus peaks iga superarvuti puhul määrama kindlaks juurdepääsuõigused liidu osale juurdepääsuajast ja jälgima nende täitmist.

| (32) | Ühisettevõtte superarvuteid tuleks käitada ja kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (9) ning direktiividega 2002/58/EÜ (10) ja (EL) 2016/943 (11). |
| --- | --- |

(32)

Ühisettevõtte superarvuteid tuleks käitada ja kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (9) ning direktiividega 2002/58/EÜ (10) ja (EL) 2016/943 (11).

| (33) | Piiratud määral peaks olema lubatud superarvuteid kasutada ka mitteteaduslikele tsiviilrakendustele suunatud majandustegevusega tegelevatel kasutajatel. Juurdepääsuaega tuleks eelisjärjekorras anda kasutajatele, kelle asukoht on liidus või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigis. Juurdepääsuõigusi tuleks anda läbipaistval viisil. |
| --- | --- |

(33)

Piiratud määral peaks olema lubatud superarvuteid kasutada ka mitteteaduslikele tsiviilrakendustele suunatud majandustegevusega tegelevatel kasutajatel. Juurdepääsuaega tuleks eelisjärjekorras anda kasutajatele, kelle asukoht on liidus või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigis. Juurdepääsuõigusi tuleks anda läbipaistval viisil.

| (34) | Ühisettevõtet peaksid juhtima kaks organit - juhatus ning tööstus- ja teadusnõukogu. Juhatus peaks koosnema liidu ja osalevate riikide esindajatest. Juhatus peaks vastutama strateegilise poliitikakujundamise ja ühisettevõtte tegevusega seotud rahastamisotsuste eest, eelkõige kõigi riigihangetega seotud tegevuste puhul. Tööstus- ja teadusnõukogusse peaksid kasutajate ja tehnoloogia tarnijatena kuuluma teadus- ja tööstusringkondade esindajad. Nõukogu peaks andma juhatusele sõltumatut nõu strateegilise teadus- ja innovatsioonikava kohta ning ühisettevõttele kuuluvate superarvutite soetamise ja käitamise kohta. |
| --- | --- |

(34)

Ühisettevõtet peaksid juhtima kaks organit - juhatus ning tööstus- ja teadusnõukogu. Juhatus peaks koosnema liidu ja osalevate riikide esindajatest. Juhatus peaks vastutama strateegilise poliitikakujundamise ja ühisettevõtte tegevusega seotud rahastamisotsuste eest, eelkõige kõigi riigihangetega seotud tegevuste puhul. Tööstus- ja teadusnõukogusse peaksid kasutajate ja tehnoloogia tarnijatena kuuluma teadus- ja tööstusringkondade esindajad. Nõukogu peaks andma juhatusele sõltumatut nõu strateegilise teadus- ja innovatsioonikava kohta ning ühisettevõttele kuuluvate superarvutite soetamise ja käitamise kohta.

| (35) | Ühisettevõtte üldiste haldusülesannete puhul tuleks jaotada hääleõigus osalevate riikide vahel võrdselt. Ühisettevõtte superarvutite soetamisega seotud töökava osa koostamise, majutava üksuse väljavalimise ning teadus- ja uuendustegevusega seotud ülesannete puhul peaks liikmesriikideks olevate osalevate riikide hääleõigus põhinema kvalifitseeritud häälteenamuse põhimõttel. Teadus- ja uuendustegevusega seotud ülesannete puhul peaks hääleõigus olema ka nendel osalevatel riikidel, kes on programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigid. Superarvutite soetamise ja käitamisega seotud ülesannete puhul tuleks anda eraldatavate vahendite osakaaluga proportsionaalne hääleõigus liidule ja üksnes nendele osalevatele riikidele, kes osalevad rahaliselt petatasandi superarvutite hankimises ning eksatasandi-eelsete superarvutite kogusoetusmaksumuses. |
| --- | --- |

(35)

Ühisettevõtte üldiste haldusülesannete puhul tuleks jaotada hääleõigus osalevate riikide vahel võrdselt. Ühisettevõtte superarvutite soetamisega seotud töökava osa koostamise, majutava üksuse väljavalimise ning teadus- ja uuendustegevusega seotud ülesannete puhul peaks liikmesriikideks olevate osalevate riikide hääleõigus põhinema kvalifitseeritud häälteenamuse põhimõttel. Teadus- ja uuendustegevusega seotud ülesannete puhul peaks hääleõigus olema ka nendel osalevatel riikidel, kes on programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigid. Superarvutite soetamise ja käitamisega seotud ülesannete puhul tuleks anda eraldatavate vahendite osakaaluga proportsionaalne hääleõigus liidule ja üksnes nendele osalevatele riikidele, kes osalevad rahaliselt petatasandi superarvutite hankimises ning eksatasandi-eelsete superarvutite kogusoetusmaksumuses.

| (36) | Liidu rahalist osalust tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja asjaomaste eelarve kaudset täitmist reguleerivate normidega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) 2018/1046. Normid ühisettevõtte osalemise kohta riigihankemenetlustes sätestatakse ühisettevõtte finantsreeglites. |
| --- | --- |

(36)

Liidu rahalist osalust tuleks hallata kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega ja asjaomaste eelarve kaudset täitmist reguleerivate normidega, mis on sätestatud määruses (EL, Euratom) 2018/1046. Normid ühisettevõtte osalemise kohta riigihankemenetlustes sätestatakse ühisettevõtte finantsreeglites.

| (37) | Euroopa uuendusliku ja konkurentsivõimelise kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi arendamiseks peaks ühisettevõte kasutama kohasel viisil hanke- ja toetusvahendeid, sealhulgas ühishankeid, kommertskasutusele eelnevaid hankeid ja innovaatiliste lahenduste riigihankeid. |
| --- | --- |

(37)

Euroopa uuendusliku ja konkurentsivõimelise kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi arendamiseks peaks ühisettevõte kasutama kohasel viisil hanke- ja toetusvahendeid, sealhulgas ühishankeid, kommertskasutusele eelnevaid hankeid ja innovaatiliste lahenduste riigihankeid.

| (38) | Ühisettevõtte üldise mõju hindamisel tuleks arvesse võtta erasektori liikmete investeeringuid kui mitterahalist osalust, mis koosneb nende poolt meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha ühisettevõtte osalus. |
| --- | --- |

(38)

Ühisettevõtte üldise mõju hindamisel tuleks arvesse võtta erasektori liikmete investeeringuid kui mitterahalist osalust, mis koosneb nende poolt meetmete rakendamisel tehtud kulutustest, millest arvestatakse maha ühisettevõtte osalus.

| (39) | Selleks et kindlustada kõikidele siseturul tegutsevatele ettevõtjatele võrdsed tingimused, peaks liidu raamprogrammidega ette nähtud rahastamine olema kooskõlas riigiabi põhimõtetega, et tagada avaliku sektori kulutuste tõhusus ja hoida ära sellised turumoonutused nagu erasektoripoolse rahastamise kõrvaletõrjumine, ebatõhusate turustruktuuride loomine või mittetulemuslike ettevõtete säilitamine. |
| --- | --- |

(39)

Selleks et kindlustada kõikidele siseturul tegutsevatele ettevõtjatele võrdsed tingimused, peaks liidu raamprogrammidega ette nähtud rahastamine olema kooskõlas riigiabi põhimõtetega, et tagada avaliku sektori kulutuste tõhusus ja hoida ära sellised turumoonutused nagu erasektoripoolse rahastamise kõrvaletõrjumine, ebatõhusate turustruktuuride loomine või mittetulemuslike ettevõtete säilitamine.

| (40) | Osalemine ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes peaks toimuma kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013. Lisaks peaks ühisettevõte tagama kõnealuste normide ühtse kohaldamise, tuginedes komisjoni poolt vastu võetud asjaomastele meetmetele. Selleks et tagada kaudsete meetmete asjakohane kaasrahastamine osalevate riikide poolt kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013, peaksid osalevad riigid püüdma eraldada vahendeid vähemalt summas, mis võrdub ühisettevõttelt toetusesaajatele meetme raames hüvitatavate toetuskõlblike kuludega. Sel eesmärgil tuleks kehtestada kooskõlas määruse (EL) nr 1290/2013 artikliga 28 ühisettevõtte iga-aastases töökavas ette nähtud vastavad maksimaalsed hüvitismäärad. |
| --- | --- |

(40)

Osalemine ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes peaks toimuma kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013. Lisaks peaks ühisettevõte tagama kõnealuste normide ühtse kohaldamise, tuginedes komisjoni poolt vastu võetud asjaomastele meetmetele. Selleks et tagada kaudsete meetmete asjakohane kaasrahastamine osalevate riikide poolt kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013, peaksid osalevad riigid püüdma eraldada vahendeid vähemalt summas, mis võrdub ühisettevõttelt toetusesaajatele meetme raames hüvitatavate toetuskõlblike kuludega. Sel eesmärgil tuleks kehtestada kooskõlas määruse (EL) nr 1290/2013 artikliga 28 ühisettevõtte iga-aastases töökavas ette nähtud vastavad maksimaalsed hüvitismäärad.

| (41) | Meetmete rahaline toetamine Euroopa ühendamise rahastust peaks toimuma kooskõlas Euroopa ühendamise rahastut käsitlevate normidega. |
| --- | --- |

(41)

Meetmete rahaline toetamine Euroopa ühendamise rahastust peaks toimuma kooskõlas Euroopa ühendamise rahastut käsitlevate normidega.

| (42) | Liidu ja ühisettevõtte teiste liikmete finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(42)

Liidu ja ühisettevõtte teiste liikmete finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi kooskõlas määrusega (EL, Euratom) 2018/1046.

| (43) | Ühisettevõte peaks tegutsema avatult ja läbipaistvalt, edastama õigeaegselt kogu asjakohase teabe ning reklaamima oma tegevust, sealhulgas üldsusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevuse kaudu. Ühisettevõtte organite töökorrad tuleks teha üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(43)

Ühisettevõte peaks tegutsema avatult ja läbipaistvalt, edastama õigeaegselt kogu asjakohase teabe ning reklaamima oma tegevust, sealhulgas üldsusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevuse kaudu. Ühisettevõtte organite töökorrad tuleks teha üldsusele kättesaadavaks.

| (44) | Lihtsustamise eesmärgil tuleks kõigi poolte halduskoormust vähendada. Vältida tuleks topeltauditeid ning ülemäärasel hulgal dokumente ja aruandlust. Programmist „Horisont 2020“ rahastatavate meetmete puhul tuleks käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid teha kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013. Euroopa ühendamise rahastust rahastatavate meetmete puhul tuleks käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid teha kooskõlas määrusega (EL) nr 1316/2013. |
| --- | --- |

(44)

Lihtsustamise eesmärgil tuleks kõigi poolte halduskoormust vähendada. Vältida tuleks topeltauditeid ning ülemäärasel hulgal dokumente ja aruandlust. Programmist „Horisont 2020“ rahastatavate meetmete puhul tuleks käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid teha kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013. Euroopa ühendamise rahastust rahastatavate meetmete puhul tuleks käesoleva määruse kohaste liidu vahendite saajate auditid teha kooskõlas määrusega (EL) nr 1316/2013.

| (45) | Komisjoni siseaudiitoril peaks ühisettevõtte suhtes olema samasugused volitused nagu komisjoni suhtes. |
| --- | --- |

(45)

Komisjoni siseaudiitoril peaks ühisettevõtte suhtes olema samasugused volitused nagu komisjoni suhtes.

| (46) | Komisjonile, ühisettevõttele, kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) tuleks anda juurdepääs kogu vajaminevale teabele ja ruumidele, et nad saaksid teha auditeid ja uurimisi ühisettevõtte allkirjastatud toetuste ja lepingute kohta. |
| --- | --- |

(46)

Komisjonile, ühisettevõttele, kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) tuleks anda juurdepääs kogu vajaminevale teabele ja ruumidele, et nad saaksid teha auditeid ja uurimisi ühisettevõtte allkirjastatud toetuste ja lepingute kohta.

| (47) | Kõigis käesoleva määruse kohastes konkursi- ja pakkumiskutsetes tuleks asjakohaselt võtta arvesse programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu kestust, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel. |
| --- | --- |

(47)

Kõigis käesoleva määruse kohastes konkursi- ja pakkumiskutsetes tuleks asjakohaselt võtta arvesse programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu kestust, v.a nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

| (48) | Ühisettevõte peaks avatuse ja läbipaistvuse tagamiseks ning ühisettevõttes osalemise lihtsustamiseks kasutama ka elektroonilisi vahendeid, mida haldab komisjon. Seetõttu tuleks ka programmi „Horisont 2020“ raames algatatud ühisettevõtte konkursikutsed avaldada ühtses osalejate portaalis ning programmi „Horisont 2020“ teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon. Lisaks peaks ühisettevõte avalikustama asjakohased andmed muu hulgas projektitaotluste, taotlejate, toetuste ja osalejate kohta ning need tuleks lisada programmi „Horisont 2020“ aruandluse ja levitamise elektroonilistesse süsteemidesse, mida haldab komisjon, tehes seda asjakohases vormingus ja järgides ajakava, mis on kooskõlas komisjoni aruandluskohustustega. |
| --- | --- |

(48)

Ühisettevõte peaks avatuse ja läbipaistvuse tagamiseks ning ühisettevõttes osalemise lihtsustamiseks kasutama ka elektroonilisi vahendeid, mida haldab komisjon. Seetõttu tuleks ka programmi „Horisont 2020“ raames algatatud ühisettevõtte konkursikutsed avaldada ühtses osalejate portaalis ning programmi „Horisont 2020“ teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon. Lisaks peaks ühisettevõte avalikustama asjakohased andmed muu hulgas projektitaotluste, taotlejate, toetuste ja osalejate kohta ning need tuleks lisada programmi „Horisont 2020“ aruandluse ja levitamise elektroonilistesse süsteemidesse, mida haldab komisjon, tehes seda asjakohases vormingus ja järgides ajakava, mis on kooskõlas komisjoni aruandluskohustustega.

| (49) | Ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise peaks tegema komisjon sõltumatute ekspertide abiga. Vastavate sõltumatute ekspertide aruanne tuleks teha läbipaistvuse huvides ja kooskõlas kohaldatavate normidega üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(49)

Ühisettevõtte vahe- ja lõpphindamise peaks tegema komisjon sõltumatute ekspertide abiga. Vastavate sõltumatute ekspertide aruanne tuleks teha läbipaistvuse huvides ja kooskõlas kohaldatavate normidega üldsusele kättesaadavaks.

| (50) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kogu liidus teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamine, petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamine ning juurdepääs kõrgjõudlusega andmetöötlusele ja andmetaristule ühisettevõtte kaudu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid dubleerimise vältimiseks, kriitilise massi säilitamiseks ning avalike vahendite optimaalse kasutamise tagamiseks paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(50)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kogu liidus teadus- ja innovatsioonisuutlikkuse suurendamine, petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamine ning juurdepääs kõrgjõudlusega andmetöötlusele ja andmetaristule ühisettevõtte kaudu, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid dubleerimise vältimiseks, kriitilise massi säilitamiseks ning avalike vahendite optimaalse kasutamise tagamiseks paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu („ELi leping“) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Asutamine

1.   Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse algatuse rakendamiseks asutatakse ühisettevõte („Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühisettevõte“ või „ühisettevõte“) Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 187 tähenduses ajavahemikuks kuni 31. detsembrini 2026.

2.   Selleks et võtta arvesse määrusega (EL) nr 1291/2013 loodud Euroopa teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ ning määrusega (EL) nr 1316/2013 loodud Euroopa ühendamise rahastu kestust, avaldatakse käesoleva määruse kohased konkursi- ja pakkumiskutsed hiljemalt 31. detsembril 2020. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib konkursi- või pakkumiskutseid avaldada kuni 31. detsembrini 2021.

3.   Ühisettevõte on määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud asutus, kellele on usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse elluviimine.

4.   Ühisettevõte on juriidiline isik. Ühisettevõttel on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigusvõime, mis juriidilistele isikutele asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt antakse. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisasju ning olla kohtus menetlusosaliseks.

5.   Ühisettevõtte asukoht on Luxembourgis.

6.   Ühisettevõtte põhikiri („põhikiri“) on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „vastuvõtukatse“– katse, millega tehakse kindlaks süsteemi tehnilise kirjelduse vastavus nõuetele;

„vastuvõtukatse“

2)   „juurdepääsuaeg“– superarvuti andmetöötluse aeg, mis eraldatakse kasutajale või kasutajate rühmale nende andmetöötlusprogrammide täitmiseks;

„juurdepääsuaeg“

3)   „seotud üksus“– määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 2 lõike 1 punktis 2 määratletud üksus;

„seotud üksus“

4)   „liikmesriigi kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskus“– osalevaks riigiks olevas liikmesriigis asuv ja ühisettevõttes oma riigisisese superarvutite keskusega osalev juriidiline isik, kes pakub tööstusharu kasutajatele, sealhulgas VKEdele, teadusringkondadele ja avaliku sektori asutustele nõudmisel juurdepääsu superarvutitele ja uusimatele kõrgjõudlusega andmetöötlustehnoloogiatele, -tööriistadele, -rakendustele ja -teenustele ning aitab erialaste teadmiste, oskuste, koolituste, võrgustike ja teabekampaaniatega;

„liikmesriigi kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskus“

5)   „koosseisu kuuluv üksus“– üksus, kes on ühisettevõtte erasektori liige vastavalt iga erasektori liikme põhikirjale;

„koosseisu kuuluv üksus“

6)   „eksatasandi superarvuti“– sellise jõudluse tasemega andmetöötlussüsteem, mis suudab sooritada 1018 tehet sekundis (1 eksaflops) ning mis toetab rakendusi, mis annavad usaldusväärseid lahendusi vähema ajaga ja keerukamatele probleemidele;

„eksatasandi superarvuti“

18

7)   „majutusleping“– teenusleping või muu leping, mis on sõlmitud ühisettevõtte ja eksatasandi-eelset superarvutit majutava üksuse vahel või ühisettevõtte, petatasandi superarvuti muude kaasomanike ja seda majutava üksuse vahel;

„majutusleping“

8)   „majutavate üksuste konsortsium“– rühm osalevaid riike, kes on leppinud kokku, et nad eraldavad vahendeid eksatasandi-eelse või petatasandi superarvuti soetamiseks ja käitamiseks;

„majutavate üksuste konsortsium“

9)   „majutav üksus“– juriidiline isik, kes pakub tingimusi superarvuti majutamiseks ja käitamiseks ning asub liikmesriigiks olevas osalevas riigis;

„majutav üksus“

10)   „riigisisene superarvuti“– vähemalt 0,4 petaflopsi suuruse jõudlusega riigisisene andmetöötlussüsteem, mis asub osalevas riigis ja ei ole soetatud käesoleva määruse alusel;

„riigisisene superarvuti“

11)   „vaatlejariik“– liikmesriik või riik, kes on assotsieerunud programmiga „Horisont 2020“, kuid ei ole osalev riik;

„vaatlejariik“

12)   „osalev riik“– riik, kes on ühisettevõtte liige;

„osalev riik“

13)   „petatasandi superarvuti“– sellise jõudluse tasemega andmetöötlussüsteem, mis suudab sooritada 1015 tehet sekundis (1 petaflops);

„petatasandi superarvuti“

15

14)   „eksatasandi-eelne superarvuti“– rohkem kui 100 petaflopsi ja vähem kui 1 eksaflopsi suuruse jõudlusega andmetöötlussüsteem;

„eksatasandi-eelne superarvuti“

15)   „erasektori liige“– erasektorist pärit ühing, kes on ühisettevõtte liige;

„erasektori liige“

16)   „superarvuti“– andmetöötlussüsteem, millel on vähemalt petatasandi jõudlus ja mis on hangitud käesoleva määruse alusel;

„superarvuti“

17)   „kogusoetusmaksumus“– superarvuti soetuskulud koos käitamiskuludega, sealhulgas hooldus kuni ajani, mil superarvuti omandiõigus antakse üle majutavale üksusele või kuni superarvuti müüdud või omandiõiguse üleandmiseta kasutuselt kõrvalda;

„kogusoetusmaksumus“

18)   „kasutaja“– füüsiline või juriidiline isik, üksus või rahvusvaheline organisatsioon, kellele on antud juurdepääsuaeg ühisettevõttele kuuluva superarvuti kasutamiseks.

„kasutaja“

19)   „töökava“– määruse (EL) nr 1290/2013 artikli 2 lõike 1 punktis 22 määratletud tööplaan, mis toimib ka määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 17 osutatud tööprogrammina.

„töökava“

Artikkel 3

Ülesanded, eesmärgid ja tegevused

1.   Ühisettevõtte ülesanne on liidus välja arendada ja kasutusele võtta integreeritud maailmatasemel superarvuti- ja andmetaristu, seda laiendada ja hooldada ning samuti arendada ja toetada konkurentsivõimelist ja uuenduslikku kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi.

2.   Ühisettevõtte üldised eesmärgid on järgmised:

| a) | pakkuda liidu või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riikide teadus- ja uurimiskogukonnale, aga ka tööstusele (sealhulgas VKEdele) ja avalikule sektorile parimat olemasolevat konkurentsivõimelist kõrgjõudlusega andmetöötlust ja andmetaristut ning toetada vastava tehnoloogia ja rakenduste väljatöötamist arvukates valdkondades; |
| --- | --- |

a)

pakkuda liidu või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riikide teadus- ja uurimiskogukonnale, aga ka tööstusele (sealhulgas VKEdele) ja avalikule sektorile parimat olemasolevat konkurentsivõimelist kõrgjõudlusega andmetöötlust ja andmetaristut ning toetada vastava tehnoloogia ja rakenduste väljatöötamist arvukates valdkondades;

| b) | luua raamistik integreeritud, nõudlus- ja kasutajapõhise maailmatasemel petatasandi ja eksatasandi-eelse superarvuti- ja andmetaristu soetamiseks liidus; |
| --- | --- |

b)

luua raamistik integreeritud, nõudlus- ja kasutajapõhise maailmatasemel petatasandi ja eksatasandi-eelse superarvuti- ja andmetaristu soetamiseks liidus;

| c) | pakkuda liidu tasandi kooskõlastamist ja piisavaid rahalisi vahendeid sellise taristu väljaarendamiseks ja soetamiseks, millele oleks juurdepääs avaliku ja erasektori kasutajatel peamiselt teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil; |
| --- | --- |

c)

pakkuda liidu tasandi kooskõlastamist ja piisavaid rahalisi vahendeid sellise taristu väljaarendamiseks ja soetamiseks, millele oleks juurdepääs avaliku ja erasektori kasutajatel peamiselt teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil;

| d) | toetada ambitsioonikat teadus- ja innovatsioonikava, et arendada liidus järgmise põlvkonna andmetöötlusajastu jaoks välja ja hoida alal eksatasandi ja sellest võimsamat maailmaklassilist kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi, mis hõlmab kõiki teadus- ja tööstusvaldkonna väärtusahela segmente, sealhulgas vähese energiatarbimisega protsessorid, vahevara tehnoloogia, algoritmid, kodeerimine, rakendused ja süsteemid, teenused ja projekteerimine, ühendused, oskusteave ja oskused; |
| --- | --- |

d)

toetada ambitsioonikat teadus- ja innovatsioonikava, et arendada liidus järgmise põlvkonna andmetöötlusajastu jaoks välja ja hoida alal eksatasandi ja sellest võimsamat maailmaklassilist kõrgjõudlusega andmetöötluse ökosüsteemi, mis hõlmab kõiki teadus- ja tööstusvaldkonna väärtusahela segmente, sealhulgas vähese energiatarbimisega protsessorid, vahevara tehnoloogia, algoritmid, kodeerimine, rakendused ja süsteemid, teenused ja projekteerimine, ühendused, oskusteave ja oskused;

| e) | edendada teadus- ja innovatsioonisaavutuste kasutuselevõtmist ja süsteemset kasutamist liidu kasutajate poolt alates teadus- ja tööstusringkondadest, sealhulgas VKEd ning lõpetades avaliku sektori asutustega. |
| --- | --- |

e)

edendada teadus- ja innovatsioonisaavutuste kasutuselevõtmist ja süsteemset kasutamist liidu kasutajate poolt alates teadus- ja tööstusringkondadest, sealhulgas VKEd ning lõpetades avaliku sektori asutustega.

3.   Ühisettevõtte erieesmärgid on järgmised:

| a) | aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013, otsuse 2013/743/EL, eelkõige nimetatud otsuse artiklis 2 määratletud eriprogrammi („eriprogramm“) II osa, ning määruste (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 rakendamisele; |
| --- | --- |

a)

aidata kaasa määruse (EL) nr 1291/2013, otsuse 2013/743/EL, eelkõige nimetatud otsuse artiklis 2 määratletud eriprogrammi („eriprogramm“) II osa, ning määruste (EL) nr 1316/2013 ja (EL) nr 283/2014 rakendamisele;

| b) | kooskõlastada liikmesriikide ja liidu strateegiad Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühtse strateegia raames ning aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist; |
| --- | --- |

b)

kooskõlastada liikmesriikide ja liidu strateegiad Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse ühtse strateegia raames ning aidata tõhustada avaliku sektori toetust, vältides tarbetut jõupingutuste dubleerimist ja killustamist;

| c) | koondada liidu ressursid, riiklikud ressursid ja erainvesteeringud ning viia investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse üleilmsete konkurentidega samale tasemele; |
| --- | --- |

c)

koondada liidu ressursid, riiklikud ressursid ja erainvesteeringud ning viia investeeringud kõrgjõudlusega andmetöötlusse üleilmsete konkurentidega samale tasemele;

| d) | luua ja võtta kõikjal liidus kasutusele maailmatasemel integreeritud superarvuti- ja andmetaristu, millel on vajalik mitmekülgne ülesehitus kasutajate eri nõudmistega toime tulemiseks ning mis on määrava tähtsusega tippteaduse ja tööstuse digitaliseerimise seisukohast, samuti avaliku sektori ning innovatsioonivõime ja ülemaailmse konkurentsivõime parandamise seisukohast, et soodustada majanduse ja tööhõive kasvu liidus; |
| --- | --- |

d)

luua ja võtta kõikjal liidus kasutusele maailmatasemel integreeritud superarvuti- ja andmetaristu, millel on vajalik mitmekülgne ülesehitus kasutajate eri nõudmistega toime tulemiseks ning mis on määrava tähtsusega tippteaduse ja tööstuse digitaliseerimise seisukohast, samuti avaliku sektori ning innovatsioonivõime ja ülemaailmse konkurentsivõime parandamise seisukohast, et soodustada majanduse ja tööhõive kasvu liidus;

| e) | tagada teadus- ja uurimisringkondade, tööstuse, sh VKEde ning avaliku sektori lai juurdepääs kõrgjõudlusega andmetöötluse taristule ja teenustele uute ja kujunemisjärgus andme- ja arvutusmahukate rakenduste ja teenuste tarbeks; |
| --- | --- |

e)

tagada teadus- ja uurimisringkondade, tööstuse, sh VKEde ning avaliku sektori lai juurdepääs kõrgjõudlusega andmetöötluse taristule ja teenustele uute ja kujunemisjärgus andme- ja arvutusmahukate rakenduste ja teenuste tarbeks;

| f) | toetada maailmaklassiliste eksatasandi ja eksatasandist võimsamate kõrgjõudlusega andmetöötlustehnoloogiate arendamist liidus, sealhulgas vähese energiatarbimisega protsessorid ja seotud vahevara tehnoloogia, ning nende integreerimist superarvutisüsteemidesse ühise kavandamise lähenemisviisi alusel ning kasutuselevõttu suuremahulistes ja kujunemisjärgus rakendusvaldkondades; |
| --- | --- |

f)

toetada maailmaklassiliste eksatasandi ja eksatasandist võimsamate kõrgjõudlusega andmetöötlustehnoloogiate arendamist liidus, sealhulgas vähese energiatarbimisega protsessorid ja seotud vahevara tehnoloogia, ning nende integreerimist superarvutisüsteemidesse ühise kavandamise lähenemisviisi alusel ning kasutuselevõttu suuremahulistes ja kujunemisjärgus rakendusvaldkondades;

| g) | luua side teadus- ja arendustegevuse ning eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemide loomise vahel, et tugevdada liidu digitehnoloogilist tarneahelat ning võimaldada ühisettevõttele maailmatasemel superarvutite soetamist, millesse on võimaluse korral integreeritud Euroopa tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

g)

luua side teadus- ja arendustegevuse ning eksatasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemide loomise vahel, et tugevdada liidu digitehnoloogilist tarneahelat ning võimaldada ühisettevõttele maailmatasemel superarvutite soetamist, millesse on võimaluse korral integreeritud Euroopa tehnoloogiaid;

| h) | täiustada kõrgjõudlusega andmetöötluse rakendusi, et võimaldada maailmatasemel jõudlust koodide, rakenduste ja muude suuremahuliste ja kujunemisjärgus turupõhiste juhtivrakenduste ühise väljatöötamise ja optimeerimise teel, kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste tippkeskuste toetamise kaudu ning ulatuslike kõrgjõudlusega andmetöötlust võimaldavate näidisprojektide ja katsestendide abil paljusid teadus- ja tööstusvaldkondi hõlmavates suurandmerakendustes ja -teenustes; |
| --- | --- |

h)

täiustada kõrgjõudlusega andmetöötluse rakendusi, et võimaldada maailmatasemel jõudlust koodide, rakenduste ja muude suuremahuliste ja kujunemisjärgus turupõhiste juhtivrakenduste ühise väljatöötamise ja optimeerimise teel, kõrgjõudlusega andmetöötluse rakenduste tippkeskuste toetamise kaudu ning ulatuslike kõrgjõudlusega andmetöötlust võimaldavate näidisprojektide ja katsestendide abil paljusid teadus- ja tööstusvaldkondi hõlmavates suurandmerakendustes ja -teenustes;

| i) | omavahel ühendada ja koondada piirkondlikud, riiklikud ja Euroopa tasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse superarvutid ja muud andmetöötlussüsteemid, andmekeskused ning nendega seotud tarkvara ja rakendused, tehes koostööd PRACE ja GÉANTiga; |
| --- | --- |

i)

omavahel ühendada ja koondada piirkondlikud, riiklikud ja Euroopa tasandi kõrgjõudlusega andmetöötluse superarvutid ja muud andmetöötlussüsteemid, andmekeskused ning nendega seotud tarkvara ja rakendused, tehes koostööd PRACE ja GÉANTiga;

| j) | parandada tööstuse, eriti VKEde innovatsioonivõimekust arenenud kõrgjõudlusega andmetöötlustaristu, -rakenduste ja -teenuste abil, asutades selleks kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused ning eriti arendades kogu liidus liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste võrgustikke ja nende keskuste tööd kooskõlastades; |
| --- | --- |

j)

parandada tööstuse, eriti VKEde innovatsioonivõimekust arenenud kõrgjõudlusega andmetöötlustaristu, -rakenduste ja -teenuste abil, asutades selleks kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskused ning eriti arendades kogu liidus liikmesriikide kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste võrgustikke ja nende keskuste tööd kooskõlastades;

| k) | aidata paremini mõista kõrgjõudlusega andmetöötlust ning aidata kaasa oskuste nappuse vähendamisele liidu kõrgjõudlusega andmetöötluses teadlikkuse suurendamise, koolituste ja oskusteabe levitamise kaudu; |
| --- | --- |

k)

aidata paremini mõista kõrgjõudlusega andmetöötlust ning aidata kaasa oskuste nappuse vähendamisele liidu kõrgjõudlusega andmetöötluses teadlikkuse suurendamise, koolituste ja oskusteabe levitamise kaudu;

| l) | avardada kõrgjõudlusega andmetöötluse kasutusala. |
| --- | --- |

l)

avardada kõrgjõudlusega andmetöötluse kasutusala.

4.   Ühisettevõte viib ellu lõigetes 2 ja 3 osutatud üld- ja erieesmärke, mis koonduvad järgmiste peamiste tegevussuundade ümber:

| a) | üldine haldustegevus ühisettevõtte toimimiseks ja juhtimiseks; |
| --- | --- |

a)

üldine haldustegevus ühisettevõtte toimimiseks ja juhtimiseks;

| b) | maailmatasemel superarvuti- ja andmetaristu soetamise, kasutuselevõtu, ühendamise, käitamise ja sellele juurdepääsuaja haldamise alane tegevus; |
| --- | --- |

b)

maailmatasemel superarvuti- ja andmetaristu soetamise, kasutuselevõtu, ühendamise, käitamise ja sellele juurdepääsuaja haldamise alane tegevus;

| c) | ambitsioonika teadus- ja innovatsioonikava toetamisega seotud tegevus, eesmärgiga rajada uuendusökosüsteem, mis tegeleb riist- ja tarkvara alaste superandmetöötluse tehnoloogiatega ja nende integreerimisega eksatasandi superarvutisüsteemidesse, tipprakendustesse, teenustesse ja vahenditesse, oskustesse ja oskusteabesse. |
| --- | --- |

c)

ambitsioonika teadus- ja innovatsioonikava toetamisega seotud tegevus, eesmärgiga rajada uuendusökosüsteem, mis tegeleb riist- ja tarkvara alaste superandmetöötluse tehnoloogiatega ja nende integreerimisega eksatasandi superarvutisüsteemidesse, tipprakendustesse, teenustesse ja vahenditesse, oskustesse ja oskusteabesse.

Artikkel 4

Liidu rahaline osalus

1.   Liidu rahaline osalus ühisettevõttes, kaasa arvatud EFTA assigneeringud, on kuni 486 000 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt:

| a) | kuni 386 000 000 eurot programmist „Horisont 2020“, sealhulgas vähemalt 10 000 000 eurot halduskulude katteks; |
| --- | --- |

a)

kuni 386 000 000 eurot programmist „Horisont 2020“, sealhulgas vähemalt 10 000 000 eurot halduskulude katteks;

| b) | kuni 100 000 000 eurot Euroopa ühendamise rahastust. |
| --- | --- |

b)

kuni 100 000 000 eurot Euroopa ühendamise rahastust.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud liidu rahaline osalus makstakse liidu üldeelarves eriprogrammile eraldatud assigneeringutest.

Lõike 1 punktis a osutatud liidu rahaline osalus hõlmab vähemalt 180 000 000 eurot konkursikutsete jaoks, et ühisettevõte saaks anda rahalist toetust teadus- ja innovatsioonikava kohastele kaudsetele meetmetele.

3.   Lõike 1 punktis b osutatud liidu rahaline osalus makstakse liidu üldeelarves Euroopa ühendamise rahastule eraldatud assigneeringutest ning eraldatakse üksnes superarvutite soetamiseks.

4.   Eelarve täitmine seoses liidu rahalise osalusega usaldatakse ühisettevõttele, kes tegutseb määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artiklis 71 osutatud asutusena vastavalt kõnealuse määruse artikli 62 lõike 1 punkti c alapunktile iv ja artiklile 154.

5.   Liidu rahalise osaluse eraldamise kord määratakse kindlaks rahalist toetust käsitlevas lepingus ja iga-aastastes vahendite ülekandmise lepingutes, mille sõlmivad liidu nimel komisjon ning ühisettevõte.

6.   Käesoleva artikli lõikes 5 osutatud rahalist toetust käsitlevas lepingus käsitletakse määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 129 lõikes 2 ja artiklis 154 sätestatud aspekte ning muu hulgas järgmist:

| a) | ühisettevõtte osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL II lisas osutatud asjakohaste tulemusnäitajatega; |
| --- | --- |

a)

ühisettevõtte osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL II lisas osutatud asjakohaste tulemusnäitajatega;

| b) | ühisettevõtte osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL III lisas osutatud järelevalvega; |
| --- | --- |

b)

ühisettevõtte osalust käsitlevad nõuded, mis on seotud otsuse 2013/743/EL III lisas osutatud järelevalvega;

| c) | ühisettevõtte toimimisega seotud konkreetsed tulemusnäitajad; |
| --- | --- |

c)

ühisettevõtte toimimisega seotud konkreetsed tulemusnäitajad;

| d) | nende andmete edastamise kord, millega tagatakse, et komisjon suudab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 28 ja määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 28; sealhulgas ühtses osalejate portaalis ning muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon; |
| --- | --- |

d)

nende andmete edastamise kord, millega tagatakse, et komisjon suudab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 28 ja määruse (EL) nr 1316/2013 artiklis 28; sealhulgas ühtses osalejate portaalis ning muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon;

| e) | nende andmete edastamise kord, millega tagatakse, et komisjon suudab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, nagu on osutatud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 8; |
| --- | --- |

e)

nende andmete edastamise kord, millega tagatakse, et komisjon suudab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, nagu on osutatud määruse (EL) nr 283/2014 artiklis 8;

| f) | sätted, mis käsitlevad ühisettevõtte konkursikutsete avaldamist eelkõige ühtses osalejate portaalis ning muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon; |
| --- | --- |

f)

sätted, mis käsitlevad ühisettevõtte konkursikutsete avaldamist eelkõige ühtses osalejate portaalis ning muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon;

| g) | sätted, mis käsitlevad ühisettevõtte pakkumiskutsete avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon; |
| --- | --- |

g)

sätted, mis käsitlevad ühisettevõtte pakkumiskutsete avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ning muude elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon;

| h) | inimressursside kasutamine ja muudatused, eelkõige tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria järgi värbamine, ümberliigitamine ja töötajate arvu muutmine. |
| --- | --- |

h)

inimressursside kasutamine ja muudatused, eelkõige tegevusüksuse, palgaastme ja kategooria järgi värbamine, ümberliigitamine ja töötajate arvu muutmine.

Artikkel 5

Liidu muu rahaline osalus

Muudest kui artikli 4 lõikes 1 osutatud liidu programmidest eraldatud rahalisi vahendeid, mis nähakse ette liidu poolt ühe osaleva riigi rakendatava programmi kaasrahastamiseks, ei võeta arvesse artiklis 4 osutatud liidu maksimaalse rahalise osaluse arvutamisel.

Artikkel 6

Muude liikmete kui liidu osalus

1.   Osalevad riigid eraldavad ühisettevõtte halduskulude katteks vähemalt 10 000 000 eurot. Lisaks sellele eraldavad osalevad riigid ühisettevõtte käitamiskulude katteks vahendid, mis on samaulatuslikud artikli 4 lõikes 1 sätestatud liidu rahalise osalusega. Ette nähakse vähemalt 476 000 000 eurot.

2.   Ühisettevõtte erasektori liikmed eraldavad ühisettevõttele ise või enda koosseisu kuuluvate üksuste ja endaga seotud üksuste kaudu vähemalt 422 000 000 eurot, sh 2 000 000 eurot halduskulude katteks.

3.   Käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud rahalised vahendid on põhikirja artikli 15 kohased rahalised vahendid.

4.   Iga osalev riik võib anda põhikirja artikli 15 lõike 3 punktis e osutatud rahalised vahendid kõnealuses osalevas riigis asutatud toetusesaajatele. Need võivad täiendada ühisettevõtte osalust, tingimusel et peetakse kinni määruse (EL) nr 1290/2013 artiklis 28 kehtestatud maksimaalsest hüvitismäärast. Selliste rahaliste vahendite eraldamine ei piira riigiabi käsitlevate normide kohaldamist.

5.   Ühisettevõtte muud liikmed kui liit annavad iga aasta 31. jaanuariks juhatusele aru eelmisel eelarveaastal käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt makstud osaluste väärtusest.

6.   Põhikirja artikli 15 lõike 3 punktides b–f osutatud osaluste väärtuse hindamiseks määratakse kulud kindlaks vastavalt asjaomaste üksuste tavapärasele kuluarvestustavale või raamatupidamisstandarditele, mida kohaldatakse vastava üksuse asukohariigis, või kohaldatavatele rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja finantsaruandlusstandarditele. Kulud kinnitab asjaomase üksuse määratud sõltumatu välisaudiitor. Ühisettevõte võib kontrollida osaluse väärtuse hindamise meetodit, kui kinnitamise tulemusel peaks esinema ebaselgust. Ebaselguste püsimise korral võib ühisettevõte hindamismeetodit auditeerida.

7.   Komisjon võib liidu rahalise osaluse maksmise ühisettevõttele lõpetada või peatada, seda proportsionaalselt vähendada või algatada põhikirja artiklis 23 osutatud lõpetamismenetluse, kui ühisettevõtte muud liikmed kui liit, sealhulgas nende koosseisu kuuluvad üksused ja nendega seotud üksused, ei maksa käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud osalust, maksavad selle vaid osaliselt või maksavad selle liiga hilja.

Artikkel 7

Riigisisesele superarvutile juurdepääsuaja andmine

Osalevad riigid võivad anda ühisettevõttele vähemalt 20 % oma ühe või mitme riigisisese superarvuti juurdepääsuajast. Seda osalust ei võeta arvesse artikli 6 lõikes 1 osutatud osaluse arvutamisel.

Artikkel 8

Majutav üksus

1.   Superarvutid asuvad osalevas riigis, mis on liikmesriik. Osalev riik ei tohi majutada rohkem kui ühte eksatasandi-eelset või ühte petatasandi superarvutit.

2.   Majutav üksus võib esindada ühte liikmesriigiks olevat osalevat riiki või majutavate üksuste konsortsiumi. Selleks sõlmib majutav üksus osaleva riigi või majutavate üksuste konsortsiumis osalevate riikide pädevate asutustega vastava lepingu.

3.   Ühisettevõte usaldab iga artikli 10 kohaselt tema omandis oleva eksatasandi-eelse superarvuti käitamise majutavale üksusele.

Ühisettevõte ja muud kaasomanikud usaldavad iga artikli 11 kohaselt nende omandis oleva petatasandi superarvuti käitamise majutavale üksusele.

4.   Eksatasandi-eelset või petatasandi superarvutit majutav üksus valitakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 5 ja artiklis 15 osutatud ühisettevõtte finantsreeglitele.

5.   Pärast osalemiskutse avaldamist valib juhatus välja majutava üksuse ja vastava selle asukohaks oleva osaleva riigi või vastava majutavate üksuste konsortsiumi õiglase ja läbipaistva menetluse teel, mis tugineb muu hulgas järgmistele kriteeriumidele:

| a) | vastavus süsteemi üldisele tehnilisele kirjeldusele, mis määratakse kindlaks osalemiskutses; |
| --- | --- |

a)

vastavus süsteemi üldisele tehnilisele kirjeldusele, mis määratakse kindlaks osalemiskutses;

| b) | superarvuti kogusoetusmaksumus; |
| --- | --- |

b)

superarvuti kogusoetusmaksumus;

| c) | majutava üksuse kogemus sarnaste süsteemide paigaldamisel ja käitamisel; |
| --- | --- |

c)

majutava üksuse kogemus sarnaste süsteemide paigaldamisel ja käitamisel;

| d) | majutava üksuse füüsilise ja IT-taristu kvaliteet ning selle turvalisus ja ühilduvus liidu süsteemidega; |
| --- | --- |

d)

majutava üksuse füüsilise ja IT-taristu kvaliteet ning selle turvalisus ja ühilduvus liidu süsteemidega;

| e) | kasutajatele pakutava teenuse kvaliteet, nimelt suutlikkus täita teenustaseme kokkulepet, mis on üks valikumenetlusega kaasnevatest dokumentidest; |
| --- | --- |

e)

kasutajatele pakutava teenuse kvaliteet, nimelt suutlikkus täita teenustaseme kokkulepet, mis on üks valikumenetlusega kaasnevatest dokumentidest;

| f) | majutava üksuse eelnev nõusolek põhikirja artikli 7 lõike 3 punktis o osutatud tüüpmajutuslepingu tingimustega, sealhulgas eelkõige artikli 9 lõikes 2 ja valikumenetluse käigus kindlaks määratud tingimustega; |
| --- | --- |

f)

majutava üksuse eelnev nõusolek põhikirja artikli 7 lõike 3 punktis o osutatud tüüpmajutuslepingu tingimustega, sealhulgas eelkõige artikli 9 lõikes 2 ja valikumenetluse käigus kindlaks määratud tingimustega;

| g) | tõendava dokumendi esitamine selle kohta, et majutava üksuse asukohaks olev liikmesriik või majutavate üksuste konsortsiumis osalevate riikide pädevad asutused on võtnud kohustuse katta selle osa eksatasandi-eelse superarvuti kogusoetusmaksumusest, mida ei kaeta artikli 4 kohasest liidu rahalisest osalusest või artikli 5 kohasest liidu muust rahalisest osalusest, kuni ajani, mil selle omandiõigus antakse ühisettevõttelt üle nimetatud majutavale üksusele või mil superarvuti on müüdud või omandiõiguse üleandmiseta kasutuselt kõrvaldatud; |
| --- | --- |

g)

tõendava dokumendi esitamine selle kohta, et majutava üksuse asukohaks olev liikmesriik või majutavate üksuste konsortsiumis osalevate riikide pädevad asutused on võtnud kohustuse katta selle osa eksatasandi-eelse superarvuti kogusoetusmaksumusest, mida ei kaeta artikli 4 kohasest liidu rahalisest osalusest või artikli 5 kohasest liidu muust rahalisest osalusest, kuni ajani, mil selle omandiõigus antakse ühisettevõttelt üle nimetatud majutavale üksusele või mil superarvuti on müüdud või omandiõiguse üleandmiseta kasutuselt kõrvaldatud;

| h) | tõendava dokumendi esitamine selle kohta, et majutava üksuse asukohaks olev liikmesriik või majutavate üksuste konsortsiumis osalevate riikide pädevad asutused on võtnud kohustuse katta petatasandi superarvuti kogusoetusmaksumuse kõik sellised kulud, mida ei kaeta artikli 4 kohasest liidu rahalisest osalusest või artikli 5 kohasest liidu muust rahalisest osalusest. |
| --- | --- |

h)

tõendava dokumendi esitamine selle kohta, et majutava üksuse asukohaks olev liikmesriik või majutavate üksuste konsortsiumis osalevate riikide pädevad asutused on võtnud kohustuse katta petatasandi superarvuti kogusoetusmaksumuse kõik sellised kulud, mida ei kaeta artikli 4 kohasest liidu rahalisest osalusest või artikli 5 kohasest liidu muust rahalisest osalusest.

6.   Pärast majutava üksuse väljavalimist võib valitud majutava üksuse asukohaks olev osalev riik või vastav majutavate üksuste konsortsium otsustada kutsuda teisi osalevaid riike sellega ühinema. Ühinevate osalevate riikide rahalised kohustused moodustavad marginaalse osa eksatasandi-eelse superarvuti kogusoetusmaksumusest, kuni ühisettevõte annab selle superarvuti omandiõiguse üle asjaomasele majutavale üksusele.

Artikkel 9

Majutusleping

1.   Ühisettevõte sõlmib iga valitud majutava üksusega majutuslepingu enne eksatasandi-eelse superarvuti soetamise menetluse algatamist.

Ühisettevõte ja muud kaasomanikud sõlmivad iga valitud majutava üksusega majutuslepingu enne petatasandi superarvuti soetamise menetluse algatamist.

2.   Majutusleping käsitleb eelkõige järgmisi aspekte:

| a) | majutava üksuse õigused ja kohustused superarvuti soetamise menetluse ajal, kaasa arvatud superarvuti vastuvõtukatse; |
| --- | --- |

a)

majutava üksuse õigused ja kohustused superarvuti soetamise menetluse ajal, kaasa arvatud superarvuti vastuvõtukatse;

| b) | vastutus superarvuti käitamisel; |
| --- | --- |

b)

vastutus superarvuti käitamisel;

| c) | kasutajatele pakutava teenuse kvaliteet superarvuti käitamisel vastavalt teenustaseme kokkuleppele; |
| --- | --- |

c)

kasutajatele pakutava teenuse kvaliteet superarvuti käitamisel vastavalt teenustaseme kokkuleppele;

| d) | superarvuti energiatõhususe ja keskkonnasäästlikkuse projektid; |
| --- | --- |

d)

superarvuti energiatõhususe ja keskkonnasäästlikkuse projektid;

| e) | superarvutile liidu jaoks antava juurdepääsuaja tingimused, mille üle otsustab juhatus vastavalt artiklile 13; |
| --- | --- |

e)

superarvutile liidu jaoks antava juurdepääsuaja tingimused, mille üle otsustab juhatus vastavalt artiklile 13;

| f) | juurdepääsuaegade arvestuskord; |
| --- | --- |

f)

juurdepääsuaegade arvestuskord;

| g) | millise osa superarvuti kogusoetusmaksumusest määrab majutav üksus rahastamiseks majutava üksuse asukohaks olevale osalevale riigile või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvatele osalevatele riikidele; |
| --- | --- |

g)

millise osa superarvuti kogusoetusmaksumusest määrab majutav üksus rahastamiseks majutava üksuse asukohaks olevale osalevale riigile või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvatele osalevatele riikidele;

| h) | artikli 10 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 3 osutatud omandiõiguse ülemineku tingimused, sealhulgas eksatasandi-eelsete superarvutite puhul sätted superarvutite jääkväärtuse arvutamise ja nende kasutuselt kõrvaldamise kohta; |
| --- | --- |

h)

artikli 10 lõikes 3 ja artikli 11 lõikes 3 osutatud omandiõiguse ülemineku tingimused, sealhulgas eksatasandi-eelsete superarvutite puhul sätted superarvutite jääkväärtuse arvutamise ja nende kasutuselt kõrvaldamise kohta;

| i) | majutava üksuse kohustus võimaldada juurdepääsu superarvutitele ja tagada samal ajal nende turvalisus, isikuandmete kaitse vastavalt määrusele (EL) 2016/679, e-privaatsuse kaitse vastavalt direktiivile 2002/58/EÜ, ärisaladuse kaitse vastavalt direktiivile (EL) 2016/943 ning muude ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud andmete konfidentsiaalsus; |
| --- | --- |

i)

majutava üksuse kohustus võimaldada juurdepääsu superarvutitele ja tagada samal ajal nende turvalisus, isikuandmete kaitse vastavalt määrusele (EL) 2016/679, e-privaatsuse kaitse vastavalt direktiivile 2002/58/EÜ, ärisaladuse kaitse vastavalt direktiivile (EL) 2016/943 ning muude ametisaladuse hoidmise kohustusega hõlmatud andmete konfidentsiaalsus;

| j) | eksatasandi-eelsete superarvutite puhul majutava üksuse kohustus kehtestada sertifitseeritud auditeerimismenetlus, mis hõlmab muu hulgas superarvuti käitamise kulusid ja kasutajate juurdepääsuaegu; |
| --- | --- |

j)

eksatasandi-eelsete superarvutite puhul majutava üksuse kohustus kehtestada sertifitseeritud auditeerimismenetlus, mis hõlmab muu hulgas superarvuti käitamise kulusid ja kasutajate juurdepääsuaegu;

| k) | majutava üksuse kohustus esitada iga aasta 31. jaanuariks juhatusele auditiaruanne ja andmed juurdepääsuaja kasutamise kohta eelmisel eelarveaastal. |
| --- | --- |

k)

majutava üksuse kohustus esitada iga aasta 31. jaanuariks juhatusele auditiaruanne ja andmed juurdepääsuaja kasutamise kohta eelmisel eelarveaastal.

3.   Majutuslepingu suhtes kohaldatakse liidu õigust ning käesoleva määruse või muude liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes selle liikmesriigi õigust, kus majutav üksus asub.

4.   Majutusleping sisaldab vahekohtuklauslit, millega antakse otsuste tegemise pädevus Euroopa Liidu Kohtule.

5.   Pärast majutuslepingu sõlmimist algatab ühisettevõte valitud majutava üksuse toetusel menetlused eksatasandi-eelse superarvuti soetamiseks vastavalt artiklis 15 osutatud ühisettevõtte finantsreeglitele.

Pärast majutuslepingu sõlmimist algatab ühisettevõte koos osalevate riikide pädevate asutustega valitud majutava üksuse toetusel menetlused petatasandi superarvuti soetamiseks vastavalt artiklis 15 osutatud ühisettevõtte finantsreeglitele.

Artikkel 10

Eksatasandi-eelsete superarvutite soetamine ja omandiõigus

1.   Ühisettevõte hangib eksatasandi-eelsed superarvutid ja on nende omanik.

2.   Artikli 4 lõikes 1 osutatud liidu rahaline osalus ei tohi moodustada rohkem kui 50 % eksatasandi-eelsete superarvutite soetusmaksumusest ning kuni 50 % nende käitamiskuludest.

Eksatasandi-eelsete superarvutite kogusoetusmaksumuse ülejäänud kulud katab majutava üksuse asukohaks olev osalev riik või katavad majutavate üksuste konsortsiumis osalevad riigid, millele lisandub võimaluse korral artiklis 5 osutatud rahaline osalus.

3.   Ilma et see piiraks põhikirja artikli 23 lõike 4 kohaldamist, võib kõige varem neli aastat pärast seda, kui majutavasse üksusesse paigaldatud eksatasandi-eelsed superarvutid on edukalt läbinud ühisettevõtte vastuvõtukatse, anda nende omandiõiguse üle kõnealusele majutavale üksusele, müüa need muudele üksustele või kasutuselt kõrvaldada, kui juhatus on teinud sellekohase otsuse ja täidetakse majutuslepingu tingimusi. Kui omandiõigus antakse üle enne eksatasandi-eelse superarvuti täielikku amortiseerumist, hüvitab majutav üksus ühisettevõttele üle antud superarvuti jääkväärtuse. Kui majutavale üksusele omandiõigust üle ei anta ning superarvuti otsustatakse kasutuselt kõrvaldada, kannavad ühisettevõte ja majutav üksus vastavad kulud võrdselt. Ühisettevõte ei vastuta kulude eest, mis on tekkinud pärast eksatasandi-eelse superarvuti omandiõiguse üleandmist või pärast superarvuti müümist või kasutuselt kõrvaldamist.

Artikkel 11

Petatasandi superarvutite soetamine ja omandiõigus

1.   Ühisettevõte hangib koos majutava üksuse asukohaks oleva osaleva riigi avaliku sektori hankijatega või majutavate üksuste konsortsiumis osalevate riikide avaliku sektori hankijatega petatasandi superarvutid ja on nende kaasomanik.

2.   Artikli 4 lõikes 1 osutatud liidu rahaline osalus ei tohi moodustada rohkem kui 35 % petatasandi superarvutite soetusmaksumusest. Petatasandi superarvutite kogusoetusmaksumuse ülejäänud kulud katab majutava üksuse asukohaks olev osalev riik või katavad majutavate üksuste konsortsiumis osalevad riigid, millele lisandub võimaluse korral artiklis 5 osutatud rahaline osalus.

3.   Ilma et see piiraks põhikirja artikli 23 lõiget 4, annab ühisettevõte oma osa petatasandi superarvuti omandiõigusest majutavale üksusele üle pärast superarvuti täielikku amortiseerumist. Ühisettevõte ei vastuta kulude eest, mis on tekkinud pärast petatasandi superarvuti omandiõiguse üleandmist.

Artikkel 12

Superarvutite kasutamine

1.   Superarvuteid kasutatakse eeskätt avaliku sektori programmidest rahastatavate teadusuuringute ja innovatsiooni eesmärgil, juurdepääs nendele on avatud nii avaliku kui ka erasektori kasutajatele ning keskendutakse üksnes tsiviilrakendustele.

2.   Juhatus määrab kindlaks üldised juurdepääsutingimused superarvutite artikli 13 kohaseks kasutamiseks ning võib sõltuvalt eri liiki kasutajatest ja rakendustest määrata kindlaks spetsiifilisi juurdepääsutingimusi. Teenuse kvaliteet on kõigile kasutajatele ühesugune.

3.   Ilma et see piiraks liidu poolt sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete kohaldamist, antakse juurdepääsuaega üksnes kasutajatele, kes elavad, on asutatud või asuvad liikmesriigis või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigis, välja arvatud kui juhatus on nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja liidu huve arvesse võttes otsustanud teisiti.

Artikkel 13

Superarvutile juurdepääsuaja eraldamine liidule

1.   Liidu osa juurdepääsuajast igale eksatasandi-eelsele superarvutile on otseselt proportsionaalne artikli 4 lõikes 1 osutatud liidu rahalise osalusega superarvuti kogusoetusmaksumuses ning ei ületa 50 % superarvuti kogujuurdepääsuajast.

2.   Igale majutava üksuse asukohaks olevale osalevale riigile või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvale osalevale riigile eraldatakse osa iga eksatasandi-eelse superarvuti ülejäänud juurdepääsuajast. Majutavate üksuste konsortsiumi puhul lepivad osalevad riigid eksatasandi-eelse superarvuti juurdepääsuaja jaotuses omavahel kokku.

3.   Liidu osa juurdepääsuajast igale petatasandi superarvutile on otseselt proportsionaalne artikli 4 lõikes 1 osutatud liidu rahalise osalusega selle soetamiskuludes.

4.   Igale majutava üksuse asukohaks olevale osalevale riigile või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvale osalevale riigile eraldatakse osa iga petatasandi superarvuti ülejäänud juurdepääsuajast. Majutavate üksuste konsortsiumi puhul lepivad osalevad riigid petatasandi superarvuti juurdepääsuaja jaotuses omavahel kokku.

5.   Juhatus määrab kindlaks juurdepääsuõigused eksatasandi-eelsetele ja petatasandi superarvutitele vastavalt liidu osale juurdepääsuajast ning liidu osale riigisiseste superarvutite juurdepääsuajast.

Järgitakse põhimõtet, et liikmesriigi või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigi kasutajale juurdepääsuaja eraldamine avaliku sektori rahastatud teadus- ja uuendustegevuseks toimub õiglase ja läbipaistva vastastikuse hindamise protsessina, mis järgneb ühisettevõtte avaldatavatele alaliselt avatud osalemiskutsetele, mille sihtrühm on teadus- ja tööstusringkondade kasutajad, sealhulgas VKEd, ning avalik sektor. Osalemiskutsete raames esitatud huviavaldustele annavad hinnangu sõltumatud eksperdid. Reeglina juhindutakse osalemiskutsete raames kasutajate esitatud projektide hindamisel programmi „Horisont 2020“ põhimõtetest.

6.   Juhatus võib anda liidu juurdepääsuaega ilma osalemiskutseta üksikutel erandjuhtudel või häda- ja kriisiohjeolukorras.

7.   Avaliku sektori rahastatud teadus- ja uuendustegevusega seotud rakenduste puhul on liidule eraldatud juurdepääsuaja kasutamine tasuta.

8.   Juhatus jälgib regulaarselt liidu juurdepääsuaegade kasutamist liikmesriikide ja programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riikide ning kasutajakategooriate lõikes, sealhulgas kasutamist ärilisel eesmärgil. Juhatus võib otsustada

| a) | kohandada juurdepääsuaegu tegevus- või kasutajakategooriate lõikes, et petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite kasutamissuutlikkust optimeerida; |
| --- | --- |

a)

kohandada juurdepääsuaegu tegevus- või kasutajakategooriate lõikes, et petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite kasutamissuutlikkust optimeerida;

| b) | pakkuda täiendavaid toetusmeetmeid õiglaste juurdepääsuvõimaluste andmiseks kõigi liikmesriikide ning programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riikide kasutajatele, et suurendada nende kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemide alaseid oskusi ja teadmisi. |
| --- | --- |

b)

pakkuda täiendavaid toetusmeetmeid õiglaste juurdepääsuvõimaluste andmiseks kõigi liikmesriikide ning programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riikide kasutajatele, et suurendada nende kõrgjõudlusega andmetöötluse süsteemide alaseid oskusi ja teadmisi.

Artikkel 14

Liidule eraldatud superarvutite juurdepääsuaja kasutamine ärilistel eesmärkidel

1.   Tööstuskasutajate suhtes, kes taotlevad liidu juurdepääsuaega superarvutitele ärilisel eesmärgil, kehtivad eritingimused. Äriteenus on kasutuskorra põhine tasuline teenus ja põhineb turuhindadel. Hinnataseme määrab juhatus.

2.   Liidu juurdepääsuaja ärilisel eesmärgil kasutamisest saadav tasu kirjendatakse tuluna ühisettevõtte eelarvesse ning seda kasutatakse ühisettevõtte käitamiskulude katmiseks.

3.   Äriteenustele eraldatav juurdepääsuaeg ei tohi ületada 20 % iga petatasandi või eksatasandi-eelse superarvuti liidu juurdepääsuajast tervikuna. Liidu juurdepääsuaja eraldamise äriteenuseid pakkuvatele kasutajatele otsustab juhatus, võttes arvesse artikli 13 lõikes 8 osutatud järelevalve tulemusi.

4.   Äriteenuste kvaliteet on kõigile kasutajatele ühesugune.

Artikkel 15

Finantsreeglid

Ühisettevõte võtab vastu oma finantsreeglid kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikliga 71.

Artikkel 16

Töötajad

1.   Ühisettevõtte töötajate suhtes kohaldatakse nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (12) kehtestatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirju ning muude teenistujate teenistustingimusi („personalieeskirjad“ ja „teenistustingimused“), ning personalieeskirjade ja teenistustingimuste kohaldamiseks liidu institutsioonide poolt ühiselt vastu võetud eeskirju.

2.   Juhatus kasutab ühisettevõtte töötajate suhtes volitusi, mis on antud personalieeskirjades ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule ning teenistustingimustes lepingute sõlmimiseks volitatud asutusele või ametiisikule („ametisse nimetava asutuse volitused“).

Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 vastu personalieeskirjade artikli 2 lõikel 1 ja teenistustingimuste artiklil 6 põhineva otsuse, millega delegeeritakse tegevdirektorile asjakohase ametisse nimetava asutuse volitused ja määratletakse tingimused, mille alusel saab kõnealust delegeerimist peatada. Tegevdirektor võib need volitused edasi delegeerida.

Erandlikel asjaoludel võib juhatus otsusega ajutiselt peatada ametisse nimetava asutuse volituste delegeerimise tegevdirektorile ja viimase poolt volituste edasidelegeerimise. Sellisel juhul rakendab juhatus ametisse nimetava asutuse volitusi ise või delegeerib need ühele oma liikmetest või muule ühisettevõtte töötajale kui tegevdirektor.

3.   Juhatus võtab kooskõlas personalieeskirjade artikliga 110 personalieeskirjade ning teenistustingimuste jõustamiseks vastu asjakohased rakenduseeskirjad.

4.   Töötajate koosseis määratakse kindlaks ühisettevõtte ametikohtade loetelus, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuste ja palgaastmete kaupa ning samuti lepinguliste töötajate arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides, kooskõlas ühisettevõtte aastaeelarvega.

5.   Ühisettevõtte isikkoosseis koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest.

6.   Kõik personalikulud kannab ühisettevõte.

Artikkel 17

Riikide lähetatud eksperdid ja praktikandid

1.   Ühisettevõte võib kasutada riikide lähetatud eksperte ja praktikante, kelle tööandja ei ole ühisettevõte. Riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides lisatakse kooskõlas aastaeelarvega artikli 16 lõikes 4 osutatud teabele töötajate koosseisu kohta.

2.   Juhatus võtab vastu otsuse, milles sätestatakse normid riikide ekspertide ühisettevõttesse lähetamise ja praktikantide kasutamise kohta.

Artikkel 18

Privileegid ja immuniteedid

Ühisettevõtte ja tema töötajate suhtes kohaldatakse ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 7 Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta.

Artikkel 19

Ühisettevõtte vastutus

1.   Ühisettevõtte lepingulist vastutust reguleeritakse asjaomaste lepingusätetega ning asjakohase kokkuleppe, otsuse või lepingu suhtes kohaldatava õigusega.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral heastab ühisettevõte kogu oma töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju vastavalt liikmesriikide õiguse ühistele üldpõhimõtetele.

3.   Kõiki ühisettevõtte makseid seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud vastutusega ning nendega kaasnevaid kulusid käsitatakse ühisettevõtte kuludena ning need kaetakse tema vahenditest.

4.   Ühisettevõte kannab ainuvastutust kõikide oma kohustuste täitmise eest.

5.   Ühisettevõte ei vastuta temale kuuluvate superarvutite käitamise eest majutava üksuse poolt.

Artikkel 20

Hindamine

1.   Komisjon viib hiljemalt 30. juuniks 2022 sõltumatute ekspertide abiga läbi ühisettevõtte vahehindamise. Nimetatud hindamise käigus hinnatakse eelkõige osalevate riikide ja erasektori liikmete ning nende koosseisu kuuluvate üksuste ja nendega seotud üksuste ühisettevõtte tegevuses osalemise ja sellesse rahalise panustamise määra. Komisjon koostab selle hindamise kohta aruande, milles on esitatud hindamise järeldused, sealhulgas sõltumatute ekspertide järeldused, ja komisjoni tähelepanekud. Aruanne sisaldab viidet avalikult kättesaadavale sõltumatute ekspertide aruandele. Komisjon saadab oma aruande hiljemalt 31. detsembriks 2022 Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud vahehindamise järelduste põhjal võib komisjon tegutseda artikli 6 lõike 7 kohaselt või võtta muid asjakohaseid meetmeid.

3.   Kuue kuu jooksul pärast ühisettevõtte lõpetamist, kuid mitte hiljem kui kaks aastat pärast põhikirja artiklis 23 osutatud lõpetamismenetluse algatamist korraldab komisjon ühisettevõtte lõpphindamise. Lõpphindamise tulemused esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 21

Euroopa Liidu Kohtu pädevus ja kohaldatav õigus

1.   Euroopa Liidu Kohtul on pädevus järgmistes küsimustes:

| a) | vaidluste lahendamine tulenevalt ühisettevõtte sõlmitud kokkulepetes või lepingutes või tema otsustes sisalduvatest vahekohtuklauslitest; |
| --- | --- |

a)

vaidluste lahendamine tulenevalt ühisettevõtte sõlmitud kokkulepetes või lepingutes või tema otsustes sisalduvatest vahekohtuklauslitest;

| b) | ühisettevõtte töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine; |
| --- | --- |

b)

ühisettevõtte töötajate poolt nende ülesannete täitmisel tekitatud kahju heastamisega seotud vaidluste lahendamine;

| c) | ühisettevõtte ja tema töötajate vaheliste vaidluste lahendamine personalieeskirjades või teenistustingimustes sätestatud piirides ja tingimustel. |
| --- | --- |

c)

ühisettevõtte ja tema töötajate vaheliste vaidluste lahendamine personalieeskirjades või teenistustingimustes sätestatud piirides ja tingimustel.

2.   Käesoleva määruse või muude liidu õigusaktidega reguleerimata küsimustes kohaldatakse ühisettevõtte asukohaliikmesriigi õigust.

Artikkel 22

Järelauditid

1.   Programmist „Horisont 2020“ rahastatud meetmetega seotud kulude järelauditeid teeb ühisettevõte kooskõlas määruse (EL) nr 1291/2013 artikliga 29.

2.   Euroopa ühendamise rahastu eelarvest rahastatud tegevustega seotud kulude järelauditeid teeb ühisettevõte kooskõlas määruse (EL) nr 1316/2013 artikliga 24 osana Euroopa ühendamise rahastu meetmetest.

3.   Komisjon võib otsustada teha käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud auditeid ise. Sellisel juhul teeb ta seda kooskõlas kohaldatavate normidega, eelkõige määrustega (EL, Euratom) 2018/1046, (EL) nr 1290/2013, (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013.

Artikkel 23

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmetega, tõhusa kontrolliga ja õigusnormide rikkumiste avastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate halduskaristustega.

2.   Ühisettevõte annab komisjoni töötajatele ja teistele komisjoni volitatud isikutele, samuti kontrollikojale auditite tegemiseks vajaliku juurdepääsu oma tegevuskohtadele ja ruumidele ning kogu teabele, sealhulgas elektroonilisele teabele.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (14) sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse alusel otse või kaudselt rahastatava toetuslepingu või lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad lepingud ja toetuslepingud sätteid, mis annavad komisjonile, ühisettevõttele, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselge õiguse korraldada oma vastava pädevuse piires auditeerimist ja uurimist. Kui meedet rakendatakse kas tervikuna või osaliselt allhanke või edasivolitamise korras või kui selleks on vaja sõlmida hankeleping või anda kolmandale isikule rahalist toetust, hõlmab leping või toetusleping töövõtja või toetusesaaja kohustust panna kõikidele asjaomastele kolmandatele isikutele kohustus nõustuda sõnaselgelt komisjoni, ühisettevõtte, kontrollikoja ja OLAFi nimetatud õigustega.

5.   Ühisettevõte tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes asjakohast sise- ja väliskontrolli või tellides selle tegemise.

6.   Ühisettevõte ühineb Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega (15). Ühisettevõte võtab vastu OLAFi sisejuurdluste hõlbustamiseks vajalikud meetmed.

Artikkel 24

Konfidentsiaalsus

Ilma et see piiraks artikli 25 kohaldamist, tagab ühisettevõte sellise tundliku teabe kaitse, mille avalikustamine võib kahjustada ühisettevõtte liikmete või ühisettevõtte tegevuses osalejate huve.

Artikkel 25

Läbipaistvus

1.   Ühisettevõtte valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1049/2001 (16).

2.   Juhatus võib võtta vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamise praktilise korra.

3.   Ilma et see piiraks käesoleva määruse artikli 21 kohaldamist, võib ühisettevõtte poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt vastu võetud otsuste kohta esitada ombudsmanile kaebuse vastavalt ELi toimimise lepingu artiklis 228 sätestatud tingimustele.

Artikkel 26

Programmist „Horisont 2020“ rahastatavate kaudsete meetmete suhtes kohaldatavad osalemis- ja levitamiseeskirjad

Programmist „Horisont 2020“ ühisettevõtte kaudu rahastatavate kaudsete meetmete suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 1290/2013. Kõnealuse määruse kohaselt käsitatakse ühisettevõtet rahastamisasutusena, kes annab põhikirja artiklis 1 sätestatud rahalist toetust kaudsetele meetmetele.

Määrus (EL) nr 1290/2013 võib olla ka kohaldatav põhikirja artikli 15 lõike 3 punktis e osutatud osaleva riigi rahalise osaluse suhtes.

Artikkel 27

Euroopa ühendamise rahastust rahastatavate tegevuste suhtes kohaldatavad normid

Euroopa ühendamise rahastust ühisettevõtte kaudu rahastatavate tegevuste suhtes kohaldatakse määrust (EL) nr 1316/2013.

Artikkel 28

Vastuvõtva liikmesriigi toetus

Ühisettevõtte ja tema asukohaliikmesriigi vahel võib sõlmida halduskokkuleppe, milles käsitletakse privileege ja immuniteete ning kõnealuse riigi poolt ühisettevõttele antavat muud toetust.

Artikkel 29

Esialgsed meetmed

1.   Komisjon vastutab ühisettevõtte asutamise ja esialgse toimimise eest, kuni ühisettevõte on saavutanud oma eelarve täitmiseks tegevussuutlikkuse. Komisjon teeb kooskõlas liidu õigusega kõik vajalikud toimingud, tehes koostööd muude liikmetega kui liit ning kaasates ühisettevõtte pädevaid organeid.

2.   Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel

| a) | võib komisjon kuni ajani, mil tegevdirektor asub täitma oma ülesandeid pärast seda, kui juhatus on ta põhikirja artikli 7 kohaselt ametisse nimetanud, määrata ajutise tegevdirektorina tegutsema ja tegevdirektorile seatud ülesandeid täitma komisjoni ametniku, keda võib abistada piiratud arv komisjoni ametnikke; |
| --- | --- |

a)

võib komisjon kuni ajani, mil tegevdirektor asub täitma oma ülesandeid pärast seda, kui juhatus on ta põhikirja artikli 7 kohaselt ametisse nimetanud, määrata ajutise tegevdirektorina tegutsema ja tegevdirektorile seatud ülesandeid täitma komisjoni ametniku, keda võib abistada piiratud arv komisjoni ametnikke;

| b) | teostab erandina käesoleva määruse artikli 16 lõikest 2 ametisse nimetava asutuse volitusi ajutine tegevdirektor; |
| --- | --- |

b)

teostab erandina käesoleva määruse artikli 16 lõikest 2 ametisse nimetava asutuse volitusi ajutine tegevdirektor;

| c) | võib komisjon ajutiselt määrata ühisettevõttesse piiratud arvu oma ametnikke. |
| --- | --- |

c)

võib komisjon ajutiselt määrata ühisettevõttesse piiratud arvu oma ametnikke.

3.   Ajutine tegevdirektor võib lubada kõikide ühisettevõtte aastaeelarves ette nähtud assigneeringutega kaetud maksete tegemist, kui juhatus on need heaks kiitnud, ning võib sõlmida kokkuleppeid ja lepinguid (sh töölepinguid) ja teha otsuseid pärast ühisettevõtte ametikohtade loetelu vastuvõtmist.

4.   Ajutine tegevdirektor määrab ühisel kokkuleppel ühisettevõtte tegevdirektoriga ning juhatuse heakskiidul kuupäeva, millest alates ühisettevõte on suutlik oma eelarvet täitma. Alates sellest kuupäevast ei võta komisjon ühisettevõtte tegevusega seotud kohustusi ega tee sellega seotud makseid.

Artikkel 30

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. september 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

M. SCHRAMBÖCK

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. mai 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013 määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).

4

(5)  Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrus (EL) nr 283/2014, milles käsitletakse üleeuroopalisi telekommunikatsioonitaristu valdkonna võrke hõlmavaid suuniseid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1336/97/EÜ (ELT L 86, 21.3.2014, lk 14).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset (ELT L 157, 15.6.2016, lk 1).

11

(12)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

14

(15)  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheline 25. mai 1999. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAFi) sisejuurdlust (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

16

---

LISA

EUROOPA KÕRGJÕUDLUSEGA ANDMETÖÖTLUSE ÜHISETTEVÕTTE PÕHIKIRI

Artikkel 1

Ülesanded

Ühisettevõtte ülesanded on järgmised:

| a) | võtta kasutusele avaliku ja erasektori vahendid ühisettevõtte tegevuse rahastamiseks; |
| --- | --- |

a)

võtta kasutusele avaliku ja erasektori vahendid ühisettevõtte tegevuse rahastamiseks;

| b) | korraldada hankeid eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks ning soetada vähemalt kaks maailmatasemel eksatasandi-eelset superarvutit, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu kaudu liidu eelarvest ning osalevate riikide rahalisest osalusest ühisettevõttes; |
| --- | --- |

b)

korraldada hankeid eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks ning soetada vähemalt kaks maailmatasemel eksatasandi-eelset superarvutit, mida rahastatakse programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu kaudu liidu eelarvest ning osalevate riikide rahalisest osalusest ühisettevõttes;

| c) | korraldada koos majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi avaliku sektori hankijatega või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide avaliku sektori hankijatega hankeid petatasandi superarvutite soetamiseks ja soetada koos nimetatud avaliku sektori hankijatega vähemalt kaks petatasandi superarvutit; ühishanget rahastatakse programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu kaudu liidu eelarvest ning osalevate riikide rahalisest osalusest; |
| --- | --- |

c)

korraldada koos majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi avaliku sektori hankijatega või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide avaliku sektori hankijatega hankeid petatasandi superarvutite soetamiseks ja soetada koos nimetatud avaliku sektori hankijatega vähemalt kaks petatasandi superarvutit; ühishanget rahastatakse programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu kaudu liidu eelarvest ning osalevate riikide rahalisest osalusest;

| d) | avaldada ja hallata osalemiskutseid petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite majutamiseks ning hinnata saadud pakkumusi sõltumatute välisekspertide abil; |
| --- | --- |

d)

avaldada ja hallata osalemiskutseid petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite majutamiseks ning hinnata saadud pakkumusi sõltumatute välisekspertide abil;

| e) | valida välja petatasandi ja eksatasandi-eelseid superarvuteid majutav üksus õiglasel, avatud ja läbipaistval viisil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8; |
| --- | --- |

e)

valida välja petatasandi ja eksatasandi-eelseid superarvuteid majutav üksus õiglasel, avatud ja läbipaistval viisil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8;

| f) | sõlmida majutava üksusega kooskõlas käesoleva määruse artikliga 9 majutusleping eksatasandi-eelsete superarvutite käitamiseks ja hooldamiseks ning jälgida majutuslepingust kinnipidamist, sealhulgas soetatud superarvutite vastuvõtukatset; |
| --- | --- |

f)

sõlmida majutava üksusega kooskõlas käesoleva määruse artikliga 9 majutusleping eksatasandi-eelsete superarvutite käitamiseks ja hooldamiseks ning jälgida majutuslepingust kinnipidamist, sealhulgas soetatud superarvutite vastuvõtukatset;

| g) | sõlmida koos teiste kaasomanikega majutava üksusega kooskõlas käesoleva määruse artikliga 9 majutusleping petatasandi superarvutite käitamiseks ja hooldamiseks ning jälgida koos teiste kaasomanikega majutuslepingust kinnipidamist; |
| --- | --- |

g)

sõlmida koos teiste kaasomanikega majutava üksusega kooskõlas käesoleva määruse artikliga 9 majutusleping petatasandi superarvutite käitamiseks ja hooldamiseks ning jälgida koos teiste kaasomanikega majutuslepingust kinnipidamist;

| h) | määrata kindlaks petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite puhul liidule eraldatud juurdepääsuaja jaotamise üld- ja eritingimused ning jälgida nendele superarvutitele juurdepääsu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13; |
| --- | --- |

h)

määrata kindlaks petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite puhul liidule eraldatud juurdepääsuaja jaotamise üld- ja eritingimused ning jälgida nendele superarvutitele juurdepääsu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13;

| i) | määrata kindlaks riigisiseste superarvutite juurdepääsuaja jaotamise üld- ja eritingimused ning jälgida nendele superarvutitele juurdepääsu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13; |
| --- | --- |

i)

määrata kindlaks riigisiseste superarvutite juurdepääsuaja jaotamise üld- ja eritingimused ning jälgida nendele superarvutitele juurdepääsu kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13;

| j) | algatada avatud projektikonkursse ning määrata kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013 ning olemasolevate vahendite piires peamiselt toetuste vormis rahastamist kaudsetele meetmetele, keskendudes järgmisele:






  i) | järgmise põlvkonna olulise kõrgjõudlusega andmetöötluse arendamine, et liikuda eksatasandi suunas, tegeledes kogu tehnoloogiaspektriga alates vähese energiatarbimisega mikroprotsessoritest ja seotud vahevaratehnoloogiatest kuni tarkvara, programmeerimismudelite ja -vahenditeni, uudse arhitektuurini ning nende süsteemiga integreerimiseni, tuginedes ühise kavandamise lähenemisviisile; |
| --- | --- | --- |

j)

algatada avatud projektikonkursse ning määrata kooskõlas määrusega (EL) nr 1290/2013 ning olemasolevate vahendite piires peamiselt toetuste vormis rahastamist kaudsetele meetmetele, keskendudes järgmisele:

i)

järgmise põlvkonna olulise kõrgjõudlusega andmetöötluse arendamine, et liikuda eksatasandi suunas, tegeledes kogu tehnoloogiaspektriga alates vähese energiatarbimisega mikroprotsessoritest ja seotud vahevaratehnoloogiatest kuni tarkvara, programmeerimismudelite ja -vahenditeni, uudse arhitektuurini ning nende süsteemiga integreerimiseni, tuginedes ühise kavandamise lähenemisviisile;

| ii) | uued ja täiustatud algoritmid ja koodid olemasolevatele ja kujunemisjärgus olevatele uuenduslikele rakendustele, katsestendid ja tutvustamistegevus; |
| --- | --- |

ii)

uued ja täiustatud algoritmid ja koodid olemasolevatele ja kujunemisjärgus olevatele uuenduslikele rakendustele, katsestendid ja tutvustamistegevus;

| iii) | teavitustegevus, teadlikkuse suurendamise ja kutsealase arengu meetmed, et meelitada inimressursse kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonda, neid koolitada ning suurendada nende oskuseid ja ökosüsteemiga seotud insenertehnilist oskusteavet kogu liidus; see võib hõlmata kooskõlastus- ja toetusmeetmeid, olemasolevate või uute tippkeskuste toetamist, aga ka riigisiseste kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste asutamist, nende laialdast võrgustumisalast koostööd ja tegevuse koordineerimist kogu liidus; |
| --- | --- |

iii)

teavitustegevus, teadlikkuse suurendamise ja kutsealase arengu meetmed, et meelitada inimressursse kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonda, neid koolitada ning suurendada nende oskuseid ja ökosüsteemiga seotud insenertehnilist oskusteavet kogu liidus; see võib hõlmata kooskõlastus- ja toetusmeetmeid, olemasolevate või uute tippkeskuste toetamist, aga ka riigisiseste kõrgjõudlusega andmetöötluse pädevuskeskuste asutamist, nende laialdast võrgustumisalast koostööd ja tegevuse koordineerimist kogu liidus;

| k) | jälgida meetmete rakendamist ja hallata toetuslepinguid; |
| --- | --- |

k)

jälgida meetmete rakendamist ja hallata toetuslepinguid;

| l) | tagada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse algatuse tõhusus, tuginedes asjakohaste meetmete kogumile; |
| --- | --- |

l)

tagada Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse algatuse tõhusus, tuginedes asjakohaste meetmete kogumile;

| m) | jälgida üldisi edusamme ühisettevõtte eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

m)

jälgida üldisi edusamme ühisettevõtte eesmärkide täitmisel;

| n) | teha tihedat koostööd ning tagada kooskõlastamine liidu ja riikide tegevusega, organitega ja sidusrühmadega, luues koostoimet ning parandades teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste rakendamist kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas; |
| --- | --- |

n)

teha tihedat koostööd ning tagada kooskõlastamine liidu ja riikide tegevusega, organitega ja sidusrühmadega, luues koostoimet ning parandades teadusuuringute ja innovatsiooni tulemuste rakendamist kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnas;

| o) | määrata kindlaks mitmeaastane strateegiline kava, koostada ja rakendada asjakohaseid iga-aastaseid töökavasid selle täitmiseks ning teha mitmeaastases strateegilises kavas vajalikke kohandusi; |
| --- | --- |

o)

määrata kindlaks mitmeaastane strateegiline kava, koostada ja rakendada asjakohaseid iga-aastaseid töökavasid selle täitmiseks ning teha mitmeaastases strateegilises kavas vajalikke kohandusi;

| p) | korraldada teavitamis-, teabevahetus-, rakendamis- ja levitamistegevust, kohaldades mutatis mutandis määruse (EL) nr 1291/2013 artiklit 28, mis hõlmab muu hulgas projektikonkursside tulemusi puudutava üksikasjaliku teabe kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tegemist programmi „Horisont 2020“ ühises elektroonilises andmebaasis; |
| --- | --- |

p)

korraldada teavitamis-, teabevahetus-, rakendamis- ja levitamistegevust, kohaldades mutatis mutandis määruse (EL) nr 1291/2013 artiklit 28, mis hõlmab muu hulgas projektikonkursside tulemusi puudutava üksikasjaliku teabe kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks tegemist programmi „Horisont 2020“ ühises elektroonilises andmebaasis;

| q) | täita muid käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke ülesandeid. |
| --- | --- |

q)

täita muid käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikke ülesandeid.

Artikkel 2

Liikmed

1.   Ühisettevõtte liikmed on

| a) | liit, keda esindab komisjon; |
| --- | --- |

a)

liit, keda esindab komisjon;

| b) | Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ungari; |
| --- | --- |

b)

Austria, Belgia, Bulgaaria, Eesti, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Leedu, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia, Soome, Taani, Tšehhi Vabariik ja Ungari;

| c) | kinnituskirja kaudu käesoleva põhikirjaga nõustumise korral Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvormi (ETP4HPC) ühendus, mis on registreeritud Madalmaade õiguse alusel ja mille registreeritud asukoht on Amsterdam (Madalmaad), ning suurandmete väärtuse ühendus (BDVA), mis on registreeritud Belgia õiguse alusel ja mille registreeritud asukoht on Brüssel (Belgia). |
| --- | --- |

c)

kinnituskirja kaudu käesoleva põhikirjaga nõustumise korral Euroopa kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiaplatvormi (ETP4HPC) ühendus, mis on registreeritud Madalmaade õiguse alusel ja mille registreeritud asukoht on Amsterdam (Madalmaad), ning suurandmete väärtuse ühendus (BDVA), mis on registreeritud Belgia õiguse alusel ja mille registreeritud asukoht on Brüssel (Belgia).

2.   Iga osalev riik nimetab oma esindajad ühisettevõtte juhatusse ja määrab kindlaks riikliku(d) üksuse(d), mille ülesanne on täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi.

Artikkel 3

Liikmeskonna muutmine

1.   Liikmesriigid või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigid, kes ei ole loetletud artikli 2 lõike 1 punktis b, saavad ühisettevõtte liikmeks, kui nad teatavad juhatusele kirjalikult käesoleva põhikirja ja muude ühisettevõtte tegevust reguleerivate sätetega nõustumisest ning osalevad kas käesoleva määruse artikli 6 kohaselt või käesoleva põhikirja artiklis 15 osutatud rahastamises, et saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud ühisettevõtte eesmärgid.

2.   Ühisettevõtte liikmeks saamist võib taotleda iga liikmesriigis või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigis otse või kaudselt teadusuuringuid ja innovatsiooni toetav ning liikmesriigis või programmiga „Horisont 2020“ assotsieerunud riigis asutatud juriidiline isik tingimusel, et ta osaleb käesoleva põhikirja artiklis 15 osutatud rahastamises käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks ning nõustub käesoleva põhikirjaga.

3.   Lõike 2 kohane ühisettevõtte liikmeks saamise taotlus tuleb esitada juhatusele. Juhatus võtab taotluse hindamisel arvesse taotleja asjakohasust ja võimalikku lisaväärtust ühisettevõtte eesmärkide saavutamisel ja teeb taotluse kohta otsuse.

4.   Iga liige võib lõpetada oma liikmesuse ühisettevõttes. Lõpetamine jõustub pöördumatult kuus kuud pärast sellest tegevdirektorile teatamist, kes teatab sellest juhatuse teistele liikmetele ja erasektori liikmetele. Pärast lõpetamise kuupäeva vabastatakse endine liige kõikidest kohustustest peale nende, mille ühisettevõte on heaks kiitnud või võtnud enne liikmesuse lõpetamisest teatamist.

5.   Ühisettevõtte liikmesust ei saa anda üle kolmandale isikule ilma juhatuse eelneva nõusolekuta.

6.   Pärast käesoleva artikli kohast liikmeskonna muudatust avaldab ühisettevõte viivitamata oma veebisaidil liikmete ajakohastatud nimekirja, märkides ära muudatuse jõustumise kuupäeva.

Artikkel 4

Ühisettevõtte organid

Ühisettevõtte organid on

| a) | juhatus; |
| --- | --- |

a)

juhatus;

| b) | tegevdirektor; |
| --- | --- |

b)

tegevdirektor;

| c) | tööstus- ja teadusnõukogu, mis koosneb teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühmast ning taristu nõuanderühmast. |
| --- | --- |

c)

tööstus- ja teadusnõukogu, mis koosneb teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühmast ning taristu nõuanderühmast.

Artikkel 5

Juhatuse koosseis

1.   Juhatus koosneb liidu nimel tegutseva komisjoni ja osalevate riikide esindajatest.

2.   Komisjon ja iga osalev riik määravad juhatusse ühe esindaja. Iga esindajat võib saata üks ekspert.

Artikkel 6

Juhatuse toimimine

1.   Juhatuse liikmete esindajad teevad kõik endast oleneva, et saavutada konsensus. Kui konsensust ei saavutata, korraldatakse hääletamine.

2.   Liidule kuulub 50 % hääleõigustest. Liidu hääleõigus on jagamatu.

3.   Artikli 7 lõikes 3 osutatud ülesannete puhul jagatakse ülejäänud 50 % hääleõigusest võrdselt kõigi osalevate riikide vahel.

Käesoleva lõike kohaldamisel võtab juhatus otsuseid vastu vähemalt 75 % häälteenamusega kõikidest häältest, mille hulka kuuluvad ka puuduvate liikmete hääled.

4.   Artikli 7 lõikes 4 osutatud ülesannete puhul, välja arvatud punktid g, h ja i, kuulub ülejäänud 50 % hääleõigusest liikmesriikideks olevatele osalevatele riikidele.

Käesoleva lõike kohaldamisel võtab juhatus otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Kvalifitseeritud häälteenamus on saavutatud, kui see esindab liidu ning liikmesriikideks olevatest osalevatest riikidest vähemalt 55 % (ning nimetatud riikide elanikkondadest vähemalt 65 %) arvamust. Elanikkonna suuruse kindlaksmääramisel kasutatakse arvandmeid, mis on esitatud nõukogu otsuse 2009/937/EL (1) III lisas.

5.   Nende artikli 7 lõike 4 punktides g, h ja i osutatud ülesannete ja iga superarvuti puhul jaotatakse osalevate riikide hääleõigus proportsionaalselt asjaomase riigi rahalise ja mitterahalise osalusega vastavas superarvutis ning see kehtib kuni ajani, mil superarvuti omandiõigus antakse käesoleva määruse artikli 8 lõike 3 kohaselt üle majutavale üksusele või mil superarvuti on müüdud või kasutuselt kõrvaldatud; mitterahalist osalust võetakse arvesse üksnes juhul, kui selle on eelnevalt kinnitanud sõltumatu ekspert või audiitor.

Käesoleva lõike kohaldamisel võtab juhatus otsuseid vastu vähemalt 75 % häälteenamusega kõikidest häältest, mille hulka kuuluvad ka puuduvate liikmete hääled.

6.   Artikli 7 lõikes 5 osutatud ülesannete puhul teeb juhatus otsuseid kahes etapis.

Esimeses etapis jagatakse ülejäänud 50 % hääleõigusest võrdselt kõigi osalevate riikide vahel. Juhatus võtab otsuseid vastu häälteenamuse alusel, mis koosneb liidu häälest ja vähemalt 55 % kõikidest osalevate riikide häältest, mille hulka kuuluvad ka puuduvate liikmete hääled.

Teises etapis võtab juhatus otsuse vastu käesoleva artikli lõikes 4 osutatud kvalifitseeritud häälteenamusega.

7.   Juhatus valib oma esimehe kaheks aastaks. Esimehe volitusi võib pikendada üksnes üks kord juhatuse otsuse alusel.

8.   Juhatus peab korralisi koosolekuid vähemalt kaks korda aastas. Juhatus võib pidada erakorralisi koosolekuid komisjoni, osalevate riikide esindajate enamuse või esimehe taotlusel või artikli 15 lõikes 5 osutatud juhul tegevjuhi taotlusel. Juhatuse koosolekud kutsub kokku esimees ja need toimuvad tavaliselt ühisettevõtte asukohas.

Tegevdirektoril on õigus aruteludes osaleda, välja arvatud juhul, kui juhatus otsustab teisiti, kuid tal ei ole hääleõigust. Juhatus võib kutsuda olenevalt juhtumist oma koosolekutele vaatlejatena muid isikuid.

Iga vaatlejariik võib määrata juhatusse ühe esindaja, kes saab kõik asjakohased dokumendid ja kellel on õigus osaleda kõigi juhatuse otsustega seotud aruteludes. Vaatlejariikide esindajatel ei ole hääleõigust ning nad peavad tagama tundliku teabe konfidentsiaalsuse vastavalt käesoleva määruse artiklile 24.

9.   Juhatuse liikmete esindajad ei vastuta isiklikult enda kui juhatusse kuuluvate esindajate pädevuses tehtud toimingute eest.

10.   Juhatus võtab vastu oma töökorra. Juhatuse töökord hõlmab konkreetseid menetlusi huvide konflikti avastamiseks ja vältimiseks ning tundliku teabe konfidentsiaalsuse tagamiseks.

11.   Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühma esimehel ning taristu nõuanderühma esimehel on õigus oma ülesannete hulka kuuluvate küsimuste arutamise korral osaleda juhatuse koosolekutel vaatlejana ja võtta aruteludest osa, kuid neil ei ole hääleõigust.

Artikkel 7

Juhatuse ülesanded

1.   Juhatus vastutab üldiselt ühisettevõtte strateegilise suunamise ja toimingute eest ning teeb järelevalvet selle tegevuse elluviimise üle. Juhatus tagab õigluse ja läbipaistvuse põhimõtete nõuetekohase kohaldamise riiklike vahendite eraldamisel.

2.   Komisjon püüab juhatuses oma rolli raames tagada ühisettevõtte tegevuse ja liidu rahastamisprogrammide asjaomase tegevuse kooskõlastamise, pidades integreeritud superarvuti- ja andmetaristu ökosüsteemi arendamisel ning teadusalase koostöö prioriteetide kindlaksmääramisel silmas sünergia edendamist.

3.   Eelkõige täidab juhatus järgmisi ühisettevõtte üldisi haldusülesandeid:

| a) | hindab, kiidab heaks või lükkab tagasi liikmeks saamise taotlusi käesoleva põhikirja artikli 3 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

hindab, kiidab heaks või lükkab tagasi liikmeks saamise taotlusi käesoleva põhikirja artikli 3 lõike 2 kohaselt;

| b) | otsustab ühisettevõtte iga oma kohustusi mitte täitva liikme liikmesuse lõpetamise üle; |
| --- | --- |

b)

otsustab ühisettevõtte iga oma kohustusi mitte täitva liikme liikmesuse lõpetamise üle;

| c) | võtab kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 vastu ühisettevõtte finantsreeglid; |
| --- | --- |

c)

võtab kooskõlas käesoleva määruse artikliga 15 vastu ühisettevõtte finantsreeglid;

| d) | võtab vastu ühisettevõtte aastahalduseelarve, kaasa arvatud vastava ametikohtade loetelu, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuse ja palgaastme kaupa ning lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv, väljendatuna täistööaja ekvivalentides; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu ühisettevõtte aastahalduseelarve, kaasa arvatud vastava ametikohtade loetelu, milles näidatakse ajutiste ametikohtade arv tegevusüksuse ja palgaastme kaupa ning lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv, väljendatuna täistööaja ekvivalentides;

| e) | kasutab töötajate suhtes ametisse nimetava asutuse volitusi kooskõlas käesoleva määruse artikli 16 lõikega 2; |
| --- | --- |

e)

kasutab töötajate suhtes ametisse nimetava asutuse volitusi kooskõlas käesoleva määruse artikli 16 lõikega 2;

| f) | määrab ametisse ja vabastab ametist tegevdirektori, pikendab tema ametiaega ning annab talle suuniseid ja jälgib tema tegevuse tulemuslikkust; |
| --- | --- |

f)

määrab ametisse ja vabastab ametist tegevdirektori, pikendab tema ametiaega ning annab talle suuniseid ja jälgib tema tegevuse tulemuslikkust;

| g) | kiidab tegevdirektori soovituse põhjal heaks käesoleva põhikirja artikli 9 lõike 5 alusel loodud haldusosakonna organisatsioonilise struktuuri; |
| --- | --- |

g)

kiidab tegevdirektori soovituse põhjal heaks käesoleva põhikirja artikli 9 lõike 5 alusel loodud haldusosakonna organisatsioonilise struktuuri;

| h) | kiidab heaks käesoleva põhikirja artikli 19 lõikes 1 osutatud iga-aastase tegevusaruande, sealhulgas vastavad kulud; |
| --- | --- |

h)

kiidab heaks käesoleva põhikirja artikli 19 lõikes 1 osutatud iga-aastase tegevusaruande, sealhulgas vastavad kulud;

| i) | korraldab asjakohaselt ühisettevõtte siseauditeerimisvõimekuse loomise tegevdirektori soovituse alusel; |
| --- | --- |

i)

korraldab asjakohaselt ühisettevõtte siseauditeerimisvõimekuse loomise tegevdirektori soovituse alusel;

| j) | kehtestab tegevdirektori soovituse alusel ühisettevõtte teavituspoliitika; |
| --- | --- |

j)

kehtestab tegevdirektori soovituse alusel ühisettevõtte teavituspoliitika;

| k) | kehtestab asjakohasel juhul personalieeskirjade ja teenistustingimuste rakenduseeskirjad kooskõlas käesoleva määruse artikli 16 lõikega 3; |
| --- | --- |

k)

kehtestab asjakohasel juhul personalieeskirjade ja teenistustingimuste rakenduseeskirjad kooskõlas käesoleva määruse artikli 16 lõikega 3;

| l) | kehtestab asjakohasel juhul normid, milles käsitletakse riikide ekspertide lähetamist ühisettevõttesse ja praktikantide kasutamist, kooskõlas käesoleva määruse artikli 17 lõikega 2; |
| --- | --- |

l)

kehtestab asjakohasel juhul normid, milles käsitletakse riikide ekspertide lähetamist ühisettevõttesse ja praktikantide kasutamist, kooskõlas käesoleva määruse artikli 17 lõikega 2;

| m) | moodustab asjakohasel juhul lisaks käesoleva põhikirja artiklis 4 osutatud ühisettevõtte organitele nõuanderühmi; |
| --- | --- |

m)

moodustab asjakohasel juhul lisaks käesoleva põhikirja artiklis 4 osutatud ühisettevõtte organitele nõuanderühmi;

| n) | esitab asjakohasel juhul komisjonile taotluse käesoleva määruse muutmiseks, kui ühisettevõtte liige teeb sellise ettepaneku; |
| --- | --- |

n)

esitab asjakohasel juhul komisjonile taotluse käesoleva määruse muutmiseks, kui ühisettevõtte liige teeb sellise ettepaneku;

| o) | kiidab heaks tüüpmajutuslepingu, mis lisatakse majutava üksuse väljavalimiseks avaldatavatele osalemiskutsetele; |
| --- | --- |

o)

kiidab heaks tüüpmajutuslepingu, mis lisatakse majutava üksuse väljavalimiseks avaldatavatele osalemiskutsetele;

| p) | määrab kindlaks petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite puhul liidule eraldatud juurdepääsuaja jaotamise üld- ja eritingimused ning juurdepääsuaja riigisisestele superarvutitele kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13; |
| --- | --- |

p)

määrab kindlaks petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite puhul liidule eraldatud juurdepääsuaja jaotamise üld- ja eritingimused ning juurdepääsuaja riigisisestele superarvutitele kooskõlas käesoleva määruse artikliga 13;

| q) | jälgib regulaarselt majutavate üksustega sõlmitud majutuslepingute täitmist; |
| --- | --- |

q)

jälgib regulaarselt majutavate üksustega sõlmitud majutuslepingute täitmist;

| r) | kehtestab käesoleva määruse artiklis 14 osutatud äriteenuste tasu taseme ning teeb otsuse nende teenuste jaoks mõeldud juurdepääsuaja eraldamise kohta; |
| --- | --- |

r)

kehtestab käesoleva määruse artiklis 14 osutatud äriteenuste tasu taseme ning teeb otsuse nende teenuste jaoks mõeldud juurdepääsuaja eraldamise kohta;

| s) | vastutab ülesannete eest, mida ei ole konkreetselt antud ühelegi ühisettevõtte organile; ta võib määrata selliseid ülesandeid ühisettevõtte mis tahes organile. |
| --- | --- |

s)

vastutab ülesannete eest, mida ei ole konkreetselt antud ühelegi ühisettevõtte organile; ta võib määrata selliseid ülesandeid ühisettevõtte mis tahes organile.

4.   Eelkõige täidab juhatus järgmisi eksatasandi-eelse või petatasandi superarvutite soetamise ja käitamisega ning käesoleva määruse artiklis 14 osutatud teenitud tuluga seotud ülesandeid:

| a) | võtab vastu käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava superarvutite soetamiseks; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava superarvutite soetamiseks;

| b) | võtab vastu selle osa iga-aastasest töökavast, mis on seotud superarvutite soetamise ja majutavate üksuste valimisega ning käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 2 osutatud vastavate kulude eelarvestusega; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu selle osa iga-aastasest töökavast, mis on seotud superarvutite soetamise ja majutavate üksuste valimisega ning käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 2 osutatud vastavate kulude eelarvestusega;

| c) | kiidab heaks osalemiskutsete avaldamise kooskõlas iga-aastase töökavaga; |
| --- | --- |

c)

kiidab heaks osalemiskutsete avaldamise kooskõlas iga-aastase töökavaga;

| d) | kiidab heaks eksatasandi-eelset või petatasandi superarvutit majutavad üksused, kes on valitud välja õiglasel, avatud ja läbipaistval viisil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8; |
| --- | --- |

d)

kiidab heaks eksatasandi-eelset või petatasandi superarvutit majutavad üksused, kes on valitud välja õiglasel, avatud ja läbipaistval viisil kooskõlas käesoleva määruse artikliga 8;

| e) | kiidab heaks majutuslepingu; |
| --- | --- |

e)

kiidab heaks majutuslepingu;

| f) | teeb igal aastal otsuse sellise tulu kasutamise kohta, mis saadakse käesoleva määruse artiklis 14 osutatud äriteenuste tasudest; |
| --- | --- |

f)

teeb igal aastal otsuse sellise tulu kasutamise kohta, mis saadakse käesoleva määruse artiklis 14 osutatud äriteenuste tasudest;

| g) | kiidab heaks hankemenetluste algatamise kooskõlas iga-aastase töökavaga; |
| --- | --- |

g)

kiidab heaks hankemenetluste algatamise kooskõlas iga-aastase töökavaga;

| h) | kiidab heaks rahastamiseks valitud pakkumused; |
| --- | --- |

h)

kiidab heaks rahastamiseks valitud pakkumused;

| i) | teeb otsuse eksatasandi-eelsete superarvutite omandiõiguse majutavale üksusele võimaliku üleandmise, teisele üksusele müümise või kasutuselt kõrvaldamise kohta kooskõlas käesoleva määruse artikli 10 lõikega 3. |
| --- | --- |

i)

teeb otsuse eksatasandi-eelsete superarvutite omandiõiguse majutavale üksusele võimaliku üleandmise, teisele üksusele müümise või kasutuselt kõrvaldamise kohta kooskõlas käesoleva määruse artikli 10 lõikega 3.

5.   Eelkõige täidab juhatus järgmisi ühisettevõtte teadus- ja uuendustegevusega seotud ülesandeid:

| a) | võtab vastu artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava;

| b) | võtab vastu selle osa iga-aastasest töökavast, mis on seotud teadus- ja uuendustegevusega ning artikli 18 lõikes 2 osutatud vastavate kulude eelarvestusega; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu selle osa iga-aastasest töökavast, mis on seotud teadus- ja uuendustegevusega ning artikli 18 lõikes 2 osutatud vastavate kulude eelarvestusega;

| c) | kiidab heaks konkursikutsete avaldamise kooskõlas iga-aastase töökavaga; |
| --- | --- |

c)

kiidab heaks konkursikutsete avaldamise kooskõlas iga-aastase töökavaga;

| d) | kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete nimekirja, tuginedes pingereale, mille on koostanud sõltumatute ekspertide kogu. |
| --- | --- |

d)

kiidab heaks rahastamiseks valitud meetmete nimekirja, tuginedes pingereale, mille on koostanud sõltumatute ekspertide kogu.

Artikkel 8

Tegevdirektori ametisse nimetamine, ametist vabastamine või ametiaja pikendamine

1.   Tegevdirektori nimetab ametisse juhatus komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast, järgides avatud ja läbipaistvat valikumenetlust. Komisjon võib asjakohaselt kaasata valikumenetlusse ühisettevõtte muude liikmete kui liidu esindajad.

Eelkõige võivad ühisettevõtte muud liikmed kui liit olla asjakohaselt esindatud valikumenetluse eelvaliku etapis. Selleks nimetavad osalevad riigid ühisel kokkuleppel juhatuse nimel esindaja ja vaatleja.

2.   Tegevdirektor on töötaja ning ta võetakse tööle ühisettevõtte ajutise teenistujana teenistustingimuste artikli 2 punkti a alusel.

Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ühisettevõtet juhatuse esimees.

3.   Tegevdirektori ametiaeg on neli aastat. Selle ajavahemiku lõpuks hindab komisjon, kaasates vajadust mööda muid liikmeid kui liit, tegevdirektori tegevuse tulemuslikkust ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja probleeme.

4.   Juhatus, toimides komisjoni ettepaneku alusel, milles on võetud arvesse lõikes 3 osutatud hindamist, võib pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord kuni neljaks aastaks.

5.   Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda uues valikumenetluses sama ametikoha täitmiseks.

6.   Tegevdirektori võib ametist vabastada üksnes artikli 7 lõike 3 punkti f kohase juhatuse otsusega, mis tehakse komisjoni ettepaneku põhjal, kusjuures komisjon kaasab vajadust mööda muid liikmeid kui liit.

Artikkel 9

Tegevdirektori ülesanded

1.   Tegevdirektor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest kooskõlas juhatuse otsustega.

2.   Tegevdirektor on ühisettevõtte seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele ja täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult talle antud volituste piires.

3.   Tegevdirektor vastutab ühisettevõtte eelarve täitmise eest.

4.   Eelkõige täidab tegevdirektor sõltumatult järgmisi ülesandeid:

| a) | töötab välja ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekti; |
| --- | --- |

a)

töötab välja ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekti;

| b) | koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks aastaeelarve projekti, kaasa arvatud ametikohtade loetelu, milles on näidatud ajutiste ametikohtade arv iga palgaastme ja tegevusüksuse kohta ning lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides; |
| --- | --- |

b)

koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks aastaeelarve projekti, kaasa arvatud ametikohtade loetelu, milles on näidatud ajutiste ametikohtade arv iga palgaastme ja tegevusüksuse kohta ning lepinguliste töötajate ja riikide lähetatud ekspertide arv väljendatuna täistööaja ekvivalentides;

| c) | koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks iga-aastase töökava projekti, milles kirjeldatakse teadusuuringute ja innovatsioonialase tegevuse kava jaoks vajalikke projektikonkursse, osalemiskutseid ja hankemenetlusi ning hankekavasid, mida näeb ette tööstus- ja teadusnõukogu, ning milles esitatakse osalevate riikide ja komisjoni vastavate kulude eelarvestus; |
| --- | --- |

c)

koostab ja esitab juhatusele vastuvõtmiseks iga-aastase töökava projekti, milles kirjeldatakse teadusuuringute ja innovatsioonialase tegevuse kava jaoks vajalikke projektikonkursse, osalemiskutseid ja hankemenetlusi ning hankekavasid, mida näeb ette tööstus- ja teadusnõukogu, ning milles esitatakse osalevate riikide ja komisjoni vastavate kulude eelarvestus;

| d) | esitab juhatusele arvamuse avaldamiseks raamatupidamise aastaaruande; |
| --- | --- |

d)

esitab juhatusele arvamuse avaldamiseks raamatupidamise aastaaruande;

| e) | koostab ja esitab juhatusele heakskiitmiseks aasta tegevusaruande, sealhulgas teabe vastavate kulude kohta; |
| --- | --- |

e)

koostab ja esitab juhatusele heakskiitmiseks aasta tegevusaruande, sealhulgas teabe vastavate kulude kohta;

| f) | allkirjastab konkreetsed toetuskokkulepped, -otsused ja -lepingud; |
| --- | --- |

f)

allkirjastab konkreetsed toetuskokkulepped, -otsused ja -lepingud;

| g) | allkirjastab hankelepingud; |
| --- | --- |

g)

allkirjastab hankelepingud;

| h) | jälgib ühisettevõttele kuuluvate ja tema rahastatud petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite käitamist, sealhulgas liidule eraldatud juurdepääsuaja jaotust, teadusringkonna ja tööstusvaldkonna kasutajate juurdepääsuõiguste järgimist ning osutatud teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

h)

jälgib ühisettevõttele kuuluvate ja tema rahastatud petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite käitamist, sealhulgas liidule eraldatud juurdepääsuaja jaotust, teadusringkonna ja tööstusvaldkonna kasutajate juurdepääsuõiguste järgimist ning osutatud teenuste kvaliteeti;

| i) | viib ellu ühisettevõtte teavituspoliitikat; |
| --- | --- |

i)

viib ellu ühisettevõtte teavituspoliitikat;

| j) | korraldab ja suunab ühisettevõtte toiminguid ja töötajaid ning teeb nende üle järelevalvet juhatusepoolse delegeerimise piires, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 16 lõikes 2; |
| --- | --- |

j)

korraldab ja suunab ühisettevõtte toiminguid ja töötajaid ning teeb nende üle järelevalvet juhatusepoolse delegeerimise piires, nagu on sätestatud käesoleva määruse artikli 16 lõikes 2;

| k) | kehtestab tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ning tagab selle toimimise ja annab selle olulisest muutmisest juhatusele teada; |
| --- | --- |

k)

kehtestab tulemusliku ja tõhusa sisekontrollisüsteemi ning tagab selle toimimise ja annab selle olulisest muutmisest juhatusele teada;

| l) | tagab riskihindamise ja -juhtimise; |
| --- | --- |

l)

tagab riskihindamise ja -juhtimise;

| m) | võtab kõik muud meetmed, mis on vajalikud selleks, et hinnata ühisettevõtte edusamme tema käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkide täitmisel; |
| --- | --- |

m)

võtab kõik muud meetmed, mis on vajalikud selleks, et hinnata ühisettevõtte edusamme tema käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkide täitmisel;

| n) | täidab muid ülesandeid, mille juhatus on tegevdirektorile usaldanud või delegeerinud. |
| --- | --- |

n)

täidab muid ülesandeid, mille juhatus on tegevdirektorile usaldanud või delegeerinud.

5.   Tegevdirektor loob haldusosakonna kõigi käesolevast määrusest tulenevate tugiülesannete täitmiseks tegevdirektori vastutusel. Haldusosakond koosneb ühisettevõtte töötajatest ja täidab eelkõige järgmisi ülesandeid:

| a) | pakub tuge sobiva raamatupidamissüsteemi loomisel ja haldamisel kooskõlas käesoleva määruse artiklis 15 osutatud finantsreeglitega; |
| --- | --- |

a)

pakub tuge sobiva raamatupidamissüsteemi loomisel ja haldamisel kooskõlas käesoleva määruse artiklis 15 osutatud finantsreeglitega;

| b) | korraldab iga-aastases töökavas ettenähtud projektikonkursse ning haldab toetuslepinguid ja -otsuseid; |
| --- | --- |

b)

korraldab iga-aastases töökavas ettenähtud projektikonkursse ning haldab toetuslepinguid ja -otsuseid;

| c) | korraldab iga-aastases töökavas ettenähtud hankemenetlusi ning haldab lepinguid; |
| --- | --- |

c)

korraldab iga-aastases töökavas ettenähtud hankemenetlusi ning haldab lepinguid;

| d) | juhib majutavate üksuste valiku protsessi ja haldab majutuslepinguid; |
| --- | --- |

d)

juhib majutavate üksuste valiku protsessi ja haldab majutuslepinguid;

| e) | pakub ühisettevõtte liikmetele ja teistele organitele kogu asjakohast teavet ja tuge, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, ning vastab nende konkreetsetele nõudmistele; |
| --- | --- |

e)

pakub ühisettevõtte liikmetele ja teistele organitele kogu asjakohast teavet ja tuge, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, ning vastab nende konkreetsetele nõudmistele;

| f) | toimib ühisettevõtte organite sekretariaadina ja toetab juhatuse loodud nõuanderühmi. |
| --- | --- |

f)

toimib ühisettevõtte organite sekretariaadina ja toetab juhatuse loodud nõuanderühmi.

Artikkel 10

Tööstus- ja teadusnõukogu koosseis

1.   Tööstus- ja teadusnõukogu koosneb teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühmast ning taristu nõuanderühmast.

2.   Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühma kuulub kuni 12 liiget, kellest kuni kuus nimetavad erasektori liikmed vastavalt nende kohustustele ühisettevõttes ja kuni kuus nimetab juhatus. Juhatus kehtestab kriteeriumid ja valikumenetluse tema nimetatavatele liikmetele.

3.   Taristu nõuanderühm koosneb kuni 12 liikmest. Juhatus kehtestab kriteeriumid ja valikumenetluse selle liikmetele ning nimetab nad ametisse.

Artikkel 11

Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühma toimimine

1.   Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühma koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.

2.   Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühm võib nimetada vajaduse korral ametisse töörühmad, mille üldise kooskõlastamise eest vastutab üks või mitu liiget.

3.   Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühm valib oma esimehe.

4.   Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühm võtab vastu oma töökorra, mis hõlmab nõuanderühma esindavate organite nimetamist ja nende ametiaja kestust.

Artikkel 12

Taristu nõuanderühma toimimine

1.   Taristu nõuanderühma koosolekud toimuvad vähemalt kaks korda aastas.

2.   Taristu nõuanderühm võib nimetada vajaduse korral ametisse töörühmad, mille üldise kooskõlastamise eest vastutab üks või mitu liiget.

3.   Taristu nõuanderühm valib oma esimehe.

4.   Taristu nõuanderühm võtab vastu oma töökorra, mis hõlmab nõuanderühma esindavate organite nimetamist ja nende ametiaja kestust.

Artikkel 13

Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühma ülesanded

Teadusuuringute ja innovatsiooni nõuanderühm

| a) | koostab käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projekti ning ajakohastab seda korrapäraselt. Selles mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projektis kehtestatakse eri rakendusvaldkondades kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiate ja põhipädevuse väljaarendamiseks ja kasutuselevõtuks vajalikud teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteedid, et aidata arendada liidu kõrgjõudlusega andmetöötluse integreeritud ökosüsteemi, tugevdada konkurentsivõimet ning aidata luua uusi turge ja ühiskondlikke rakendusi. See kava vaadatakse korrapäraselt läbi, võttes arvesse teadus- ja tööstusvaldkonna nõudluse arengut; |
| --- | --- |

a)

koostab käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projekti ning ajakohastab seda korrapäraselt. Selles mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projektis kehtestatakse eri rakendusvaldkondades kõrgjõudlusega andmetöötluse tehnoloogiate ja põhipädevuse väljaarendamiseks ja kasutuselevõtuks vajalikud teadusuuringute ja innovatsiooni prioriteedid, et aidata arendada liidu kõrgjõudlusega andmetöötluse integreeritud ökosüsteemi, tugevdada konkurentsivõimet ning aidata luua uusi turge ja ühiskondlikke rakendusi. See kava vaadatakse korrapäraselt läbi, võttes arvesse teadus- ja tööstusvaldkonna nõudluse arengut;

| b) | esitab juhatuse kindlaks määratud tähtpäevadeks tegevdirektorile mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projekti, mis on iga-aastase töökava koostamise alus; |
| --- | --- |

b)

esitab juhatuse kindlaks määratud tähtpäevadeks tegevdirektorile mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projekti, mis on iga-aastase töökava koostamise alus;

| c) | korraldab avalikud konsultatsioonid, mis on avatud kõikidele kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnast huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele, et teavitada neid mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projektist ning konkreetse aasta teadus- ja innovatsioonitegevuse kava projektist ning koguda nende kohta tagasisidet. |
| --- | --- |

c)

korraldab avalikud konsultatsioonid, mis on avatud kõikidele kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnast huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele, et teavitada neid mitmeaastase strateegilise teadusuuringute ja innovatsiooni kava projektist ning konkreetse aasta teadus- ja innovatsioonitegevuse kava projektist ning koguda nende kohta tagasisidet.

Artikkel 14

Taristu nõuanderühma ülesanded

Taristu nõuanderühm nõustab juhatust ühisettevõtte petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamise ja käitamise teemal. Sel eesmärgil nõuanderühm

| a) | koostab käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekti petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks ning ajakohastab seda korrapäraselt. Petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamise mitmeaastase strateegilise kava projekt hõlmab majutavate üksuste valiku ja taristu soetamise kavandamise üksikasju; selleks määratakse projektis muu hulgas kindlaks vajalik võimsuse kasv, eesmärgiks võetavate rakenduste ja kasutajakogukondade liigid, süsteemi arhitektuur ning kõrgjõudlusega andmetöötluse riikliku taristuga integreerimine; |
| --- | --- |

a)

koostab käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud ühisettevõtte eesmärkide saavutamiseks käesoleva põhikirja artikli 18 lõikes 1 osutatud mitmeaastase strateegilise kava projekti petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks ning ajakohastab seda korrapäraselt. Petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamise mitmeaastase strateegilise kava projekt hõlmab majutavate üksuste valiku ja taristu soetamise kavandamise üksikasju; selleks määratakse projektis muu hulgas kindlaks vajalik võimsuse kasv, eesmärgiks võetavate rakenduste ja kasutajakogukondade liigid, süsteemi arhitektuur ning kõrgjõudlusega andmetöötluse riikliku taristuga integreerimine;

| b) | esitab juhatuse kindlaks määratud tähtpäevadeks tegevdirektorile petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamise mitmeaastase strateegilise kava projekti, mis võetakse aluseks iga-aastase töökava koostamisele; |
| --- | --- |

b)

esitab juhatuse kindlaks määratud tähtpäevadeks tegevdirektorile petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamise mitmeaastase strateegilise kava projekti, mis võetakse aluseks iga-aastase töökava koostamisele;

| c) | korraldab avalikud konsultatsioonid, mis on avatud kõikidele kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnast huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele, et teavitada neid petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks mõeldud mitmeaastase strateegilise kava projektist ning vastava aasta seotud tööplaani projektist ning koguda nende kohta tagasisidet. |
| --- | --- |

c)

korraldab avalikud konsultatsioonid, mis on avatud kõikidele kõrgjõudlusega andmetöötluse valdkonnast huvitatud avaliku ja erasektori sidusrühmadele, et teavitada neid petatasandi ja eksatasandi-eelsete superarvutite soetamiseks mõeldud mitmeaastase strateegilise kava projektist ning vastava aasta seotud tööplaani projektist ning koguda nende kohta tagasisidet.

Artikkel 15

Rahastamisallikad

1.   Ühisettevõtet rahastavad ühiselt selle liikmed rahalise osaluse kaudu, mida tasutakse osamaksetena, ning mitterahalise osaluse kaudu, nagu on sätestatud lõigetes 2 ja 3.

2.   Ühisettevõtte halduskulud ei ületa 22 000 000 eurot ning need kaetakse käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1, artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud rahalisest osalusest.

Iga osaleva riigi osalus ühisettevõtte halduskuludes on proportsionaalne tema tegeliku osalusega ühisettevõtte tegevuskuludes, mis on esitatud käesoleva artikli lõike 3 punktides b–e.

Kui osa halduskulude katteks tasutud osalusest jääb kasutamata, võib teha selle kättesaadavaks ühisettevõtte tegevuskulude katmiseks.

3.   Ühisettevõtte tegevuskulud kaetakse järgmiste vahendite abil:

| a) | liidu rahaline osalus; |
| --- | --- |

a)

liidu rahaline osalus;

| b) | majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide rahaline osalus eksatasandi-eelsete superarvutite soetamises ja käitamises kuni ajani, mil omandiõigus antakse üle majutavale üksusele, superarvuti on müüdud või kasutuselt kõrvaldatud käesoleva määruse artikli 10 lõike 3 kohaselt, millest arvatakse maha ühisettevõtte ning liidu muu rahaline osalus nende kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

b)

majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide rahaline osalus eksatasandi-eelsete superarvutite soetamises ja käitamises kuni ajani, mil omandiõigus antakse üle majutavale üksusele, superarvuti on müüdud või kasutuselt kõrvaldatud käesoleva määruse artikli 10 lõike 3 kohaselt, millest arvatakse maha ühisettevõtte ning liidu muu rahaline osalus nende kulude hüvitamiseks;

| c) | majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide mitterahaline osalus, mille moodustavad kulud, mida majutavad üksused on kandnud ühisettevõttele kuuluvate eksatasandi-eelsete superarvutite käitamise kuludena ning millest arvatakse maha ühisettevõtte osalus ja muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

c)

majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide mitterahaline osalus, mille moodustavad kulud, mida majutavad üksused on kandnud ühisettevõttele kuuluvate eksatasandi-eelsete superarvutite käitamise kuludena ning millest arvatakse maha ühisettevõtte osalus ja muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks;

| d) | majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide rahaline osalus, mille moodustavad kulud, mida majutavad üksused on kandnud ühisettevõttega koos petatasandi superarvutite soetamise kuludena ning millest arvatakse maha ühisettevõtte osalus ja muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

d)

majutava üksuse asukohariigiks oleva osaleva riigi või majutavate üksuste konsortsiumisse kuuluvate osalevate riikide rahaline osalus, mille moodustavad kulud, mida majutavad üksused on kandnud ühisettevõttega koos petatasandi superarvutite soetamise kuludena ning millest arvatakse maha ühisettevõtte osalus ja muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks;

| e) | osalevate riikide rahaline osalus neis asutatud toetusesaajate toetuskõlblikes kuludes teadus- ja innovatsioonikava kohaste kaudsete meetmete rakendamisel, mis täiendab ühisettevõttelt toetusesaajatele hüvitatavaid toetuskõlblikke kulusid, millest arvatakse maha ühisettevõtte osalus ja muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

e)

osalevate riikide rahaline osalus neis asutatud toetusesaajate toetuskõlblikes kuludes teadus- ja innovatsioonikava kohaste kaudsete meetmete rakendamisel, mis täiendab ühisettevõttelt toetusesaajatele hüvitatavaid toetuskõlblikke kulusid, millest arvatakse maha ühisettevõtte osalus ja muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks;

| f) | erasektori liikmete või nende koosseisu kuuluvate üksuste ja nendega seotud üksuste mitterahaline osalus, mille moodustavad kulud, mida nad on kandnud teadus- ja innovatsioonikava kohaste kaudsete meetmete rakendamisel ning millest on maha arvatud ühisettevõtte osalus, muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks ning punktis e osutatud osalus. |
| --- | --- |

f)

erasektori liikmete või nende koosseisu kuuluvate üksuste ja nendega seotud üksuste mitterahaline osalus, mille moodustavad kulud, mida nad on kandnud teadus- ja innovatsioonikava kohaste kaudsete meetmete rakendamisel ning millest on maha arvatud ühisettevõtte osalus, muu liidu osalus nende kulude hüvitamiseks ning punktis e osutatud osalus.

4.   Ühisettevõtte eelarvesse kantavad vahendid koosnevad järgmisest:

| a) | liikmete rahaline osalus halduskulude katteks; |
| --- | --- |

a)

liikmete rahaline osalus halduskulude katteks;

| b) | liikmete rahaline osalus tegevuskulude katteks; |
| --- | --- |

b)

liikmete rahaline osalus tegevuskulude katteks;

| c) | ühisettevõtte teenitud tulu; |
| --- | --- |

c)

ühisettevõtte teenitud tulu;

| d) | muud rahalised osalused, vahendid ja tulud. |
| --- | --- |

d)

muud rahalised osalused, vahendid ja tulud.

Ühisettevõttele tasutud osaluselt saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna.

5.   Kui mõni ühisettevõtte liige ei täida oma rahalise osalusega seotud kohustusi, registreerib tegevdirektor selle kirjalikult ja määrab selle puuduse kõrvaldamiseks mõistliku tähtaja. Kui puudust nimetatud ajavahemiku jooksul ei kõrvaldata, kutsub tegevdirektor kokku juhatuse koosoleku, et otsustada, kas oma kohustused täitmata jätnud liikme liikmesus lõpetada või rakendada kuni kohustuste täitmiseni muid meetmeid. Kohustused täitmata jätnud liikme hääleõigused peatatakse kuni tema kohustuste täitmiseni.

6.   Kõik ühisettevõtte vahendid ja tegevused on ette nähtud selleks, et saavutada käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärgid.

7.   Kogu ühisettevõte loodud või talle käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks üle antud vara kuulub ühisettevõttele. See ei hõlma superarvuteid, mille omandiõiguse on ühisettevõte üle andnud majutavale üksusele kooskõlas käesoleva määruse artikli 10 lõikega 3.

8.   Kuludest ülejäävaid tulusid ei maksta ühisettevõtte liikmetele, välja arvatud ühisettevõtte lõpetamise korral.

Artikkel 16

Finantskohustused

Ühisettevõtte finantskohustused ei ületa rahaliste vahendite summat, mille liikmed on teinud ühisettevõttele kättesaadavaks või kohustunud eraldama tema eelarvesse.

Artikkel 17

Eelarveaasta

Eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

Artikkel 18

Tegevuse ja finantsplaanimine

1.   Mitmeaastases strateegilises kavas määratakse käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud ühisettevõtte eesmärkide saavutamise strateegia ja kavad. Mitmeaastane strateegiline kava koosneb tööstus- ja teadusnõukogu koostatud mitmeaastasest strateegilisest teadusuuringute ja innovatsiooni kavast ning superarvutite soetamise mitmeaastasest strateegilisest kavast ning osalevatelt riikidelt ja komisjonilt saadud mitmeaastasest finantsraamistikust.

2.   Tegevdirektor esitab juhatusele vastuvõtmiseks iga-aastase töökava projekti, mis sisaldab teadus- ja innovatsioonitegevust, hanketegevust, haldustegevust ning vastavate kulude eelarvestust.

3.   Iga-aastane töökava võetakse vastu selle rakendamisele eelneva aasta lõpuks. Iga-aastane töökava tehakse avalikkusele kättesaadavaks.

4.   Tegevdirektor koostab igal aastal järgmise aasta eelarve projekti ning esitab selle juhatusele vastuvõtmiseks.

5.   Iga konkreetse aasta eelarve võtab juhatus vastu eelmise aasta lõpuks.

6.   Aastaeelarvet kohandatakse, et võtta arvesse liidu rahalise osaluse summat, mis on sätestatud liidu üldeelarves.

Artikkel 19

Tegevus- ja finantsaruandlus

1.   Tegevdirektor annab igal aastal juhatusele aru oma ülesannete täitmisest kooskõlas käesoleva määruse artiklis 15 osutatud ühisettevõtte finantsreeglitega.

Kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu esitab tegevdirektor juhatusele heakskiitmiseks iga-aastase tegevusaruande ühisettevõttes eelmisel eelarveaastal eelkõige asjaomase aasta töökavaga seoses saavutatud tulemustest. Iga-aastane tegevusaruanne sisaldab muu hulgas teavet järgmise kohta:

| a) | elluviidud teadus- ja innovatsiooni- ning muud tegevused ja vastavad kulutused; |
| --- | --- |

a)

elluviidud teadus- ja innovatsiooni- ning muud tegevused ja vastavad kulutused;

| b) | taristu soetamine ja käitamine, sealhulgas taristu kasutamine ja sellele juurdepääs, sealhulgas iga osaleva riigi tegelikult kasutatud juurdepääsuaeg; |
| --- | --- |

b)

taristu soetamine ja käitamine, sealhulgas taristu kasutamine ja sellele juurdepääs, sealhulgas iga osaleva riigi tegelikult kasutatud juurdepääsuaeg;

| c) | esitatud projektitaotlused ja pakkumused, sealhulgas jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa; |
| --- | --- |

c)

esitatud projektitaotlused ja pakkumused, sealhulgas jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa;

| d) | rahastamiseks valitud ettepanekud, sealhulgas jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa, näidates ka ühisettevõtte toetusi üksikutele osalejatele ja meetmetele; |
| --- | --- |

d)

rahastamiseks valitud ettepanekud, sealhulgas jaotumine osalejaliikide (sh VKEd) ja riikide kaupa, näidates ka ühisettevõtte toetusi üksikutele osalejatele ja meetmetele;

| e) | rahastamiseks valitud pakkumused, sealhulgas jaotumine töövõtjate (sh VKEde) ja riikide kaupa, näidates ka ühisettevõtte toetusi üksikutele töövõtjatele ja hankemeetmetele; |
| --- | --- |

e)

rahastamiseks valitud pakkumused, sealhulgas jaotumine töövõtjate (sh VKEde) ja riikide kaupa, näidates ka ühisettevõtte toetusi üksikutele töövõtjatele ja hankemeetmetele;

| f) | hankemenetluste tulemused; |
| --- | --- |

f)

hankemenetluste tulemused;

| g) | edusammud käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel ja ettepanekud, mis käsitlevad kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikku lisatööd. |
| --- | --- |

g)

edusammud käesoleva määruse artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel ja ettepanekud, mis käsitlevad kõnealuste eesmärkide täitmiseks vajalikku lisatööd.

2.   Kui juhatus on iga-aastase tegevusaruande heaks kiitnud, tehakse see üldsusele kättesaadavaks.

3.   Ühisettevõtte peaarvepidaja edastab järgmise eelarveaasta 1. märtsiks komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande.

Ühisettevõte edastab järgmise eelarveaasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruande.

Pärast kontrollikojalt määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 246 kohaste tähelepanekute saamist ühisettevõtte esialgse raamatupidamisaruande kohta koostab ühisettevõtte peaarvepidaja ühisettevõtte lõpliku raamatupidamisaruande ning tegevdirektor esitab selle juhatusele arvamuse saamiseks.

Juhatus esitab arvamuse ühisettevõtte lõpliku raamatupidamisaruande kohta.

Tegevdirektor edastab lõpliku raamatupidamisaruande koos juhatuse arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale hiljemalt järgmise eelarveaasta 1. juuliks.

Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgmise eelarveaasta 15. novembriks.

Tegevdirektor esitab kontrollikojale vastuse aastaaruandes tehtud märkuste kohta järgneva eelarveaasta 30. septembriks. Tegevdirektor esitab kõnealuse vastuse ka juhatusele.

Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor talle kooskõlas määruse (EL, Euratom) 2018/1046 artikli 261 lõikega 3 kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse tõrgeteta sujumiseks.

Artikkel 20

Siseaudit

Komisjoni siseaudiitoril on ühisettevõtte suhtes samasugused volitused nagu komisjoni suhtes.

Artikkel 21

Liikmete vastutus ja kindlustus

1.   Ühisettevõtte liikmete rahaline vastutus ühisettevõtte võlgade eest piirdub nende poolt halduskulude katmiseks juba tasutud osalusega.

2.   Ühisettevõte sõlmib asjakohase kindlustuslepingu ja uuendab seda.

Artikkel 22

Huvide konflikt

1.   Ühisettevõte, selle organid ja töötajad väldivad oma tegevuses huvide konflikti.

2.   Juhatus võtab vastu normid liikmete, organite ja töötajatega seotud huvide konfliktide ärahoidmiseks ja lahendamiseks. Kõnealused normid sisaldavad sätteid huvide konfliktide vältimiseks juhatuses tegutsevate ühisettevõtte liikmete esindajate puhul. Selleks võetakse ühisettevõtte organitega seotud huvide konfliktide ärahoidmise ja lahendamise normides arvesse liidu teadus- ja innovatsioonikavade rakendamist nõustavate ekspertide suhtes komisjoni kohaldatavaid vastavaid meetmeid.

Artikkel 23

Lõpetamine

1.   Ühisettevõte lõpetatakse käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud ajavahemiku lõpus.

2.   Lõpetamismenetlus algab aga automaatselt, kui liit või kõik muud liikmed kui liit lõpetavad oma liikmesuse ühisettevõttes.

3.   Ühisettevõtte lõpetamismenetluseks määrab juhatus ühe või mitu haldurit, kes järgivad juhatuse otsuseid.

4.   Kui ühisettevõte lõpetatakse, kasutatakse kõiki selle varasid selle kohustuste ning lõpetamisega seotud kulude katmiseks. Ühisettevõttele kuuluvad superarvutid antakse üle vastavatele majutavatele üksustele, müüakse või kõrvaldatakse kasutuselt juhatuse otsusega ja vastavalt majutuslepingule. Ühisettevõtte liikmed ei vastuta kulude eest, mis on tekkinud pärast superarvuti omandiõiguse üleandmist või pärast superarvuti müümist või kasutuselt kõrvaldamist. Omandiõiguse üleandmisel hüvitab majutav üksus ühisettevõttele üleantud superarvutite jääkväärtuse. Ülejääk jagatakse lõpetamise ajaks alles jäänud liikmete vahel proportsionaalselt nende rahalise osalusega ühisettevõttes. Iga selline liidule jagatud ülejääk kantakse tagasi liidu üldeelarvesse.

5.   Kehtestatakse menetlus kõigi ühisettevõtte sõlmitud kokkulepete või vastu võetud otsuste, samuti ühisettevõtte tegevusajast kauem kestvate hankelepingute sobiva haldamise tagamiseks.

---

(1)  Nõukogu 1. detsembri 2009. aasta otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325 11.12.2009, lk 35).

1

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2018/1489,

3. oktoober 2018,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik, (1) eriti selle artikli 57 lõiget 4 ja artikli 58 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2658/87 (2) lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühetaolise kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka kombineeritud nomenklatuuril täielikult või osaliselt põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate teiste nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud liidu erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi alla, lähtuvalt tabeli 3. veerus esitatud põhjendusest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et siduvale tariifiinformatsioonile, mis on antud käesolevas määruses käsitletavate kaupade kohta, kuid mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel teatava perioodi vältel. Kõnealuseks ajavahemikuks tuleks kehtestada kolm kuud.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega, võib määruse (EL) nr 952/2013 artikli 34 lõike 9 kohaselt tugineda veel kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. oktoober 2018

Komisjoni nimel

presidendi eest

maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadi

peadirektor

Stephen QUEST

---

(1)  
  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Plasttoode jaemüügikomplekti kujul, milles on:






  — | kolm aiavoolikumuhvi; |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

Plasttoode jaemüügikomplekti kujul, milles on:

—

kolm aiavoolikumuhvi;

| — | pihustusdüüs mehhanismiga veejoa reguleerimiseks ning läbivoolu sulgemiseks ja avamiseks; |
| --- | --- |

—

pihustusdüüs mehhanismiga veejoa reguleerimiseks ning läbivoolu sulgemiseks ja avamiseks;

| — | kummitihendiga liitmikud (nn rõngastihendid). |
| --- | --- |

—

kummitihendiga liitmikud (nn rõngastihendid).

Toode esitatakse tollile tootena aias taimede vihmutamiseks ja kastmiseks.

Vt fotosid (*1)

8481 80 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreegliga 1, üldreegliga 3b ja üldreegliga 6 ning CN-koodide 8481 , 8481 80 ja 8481 80 99 sõnastusega.

Pihustusdüüs, mis muudab veejoa liiki ja reguleerib vedeliku läbivoolu, määrab komplekti põhiomaduse.

Toode ei ole niisutussüsteem (vt ka harmoneeritud süsteemi (HS) selgitavad märkused rubriigi 8424 kohta, punkt E) ega mehaaniline aiavihmuti pihustuspea. See on oma objektiivsete omaduste poolest vedeliku vooluhulga ja joa liigi reguleerimiseks ettenähtud kraanide, klappide, ventiilide või muude tarvititega voolikupihustusdüüs (mis ei kuulu rubriiki 8424 , vt ka HSi selgitavad märkused rubriigi 8424 kohta, punkt D). Vooliku pihustusdüüsid jmt, mis on varustatud kraanide või ventiilidega veejoa või udu moodustamiseks, klassifitseeritakse rubriiki 8481 (vt ka HSi selgitavad märkused, rubriik 8481 , punkt 11). Seega ei või toodet klassifitseerida rubriiki 8424 .

Järelikult tuleb toode klassifitseerida CN-koodi 8481 80 99 alla kui muud ventiilid.

---

(*1)  Fotod on üksnes illustreerivad.

---

OTSUSED

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/38

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1490,

2. oktoober 2018,

millega antakse Ungarile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 287

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõike 1 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktile 12 võib Ungari kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 35 000 eurot. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktile 12 võib Ungari kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 35 000 eurot.

| (2) | Komisjonis 13. novembril 2017 registreeritud kirjas taotles Ungari luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 12, et suurendada käibemaksuvabastuse piirmäära 48 000 euroni. Nimetatud erimeetme kohaldamisel oleksid kõnealused maksukohustuslased vabastatud teatavatest või kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 13. novembril 2017 registreeritud kirjas taotles Ungari luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 12, et suurendada käibemaksuvabastuse piirmäära 48 000 euroni. Nimetatud erimeetme kohaldamisel oleksid kõnealused maksukohustuslased vabastatud teatavatest või kõigist käibemaksuga seotud kohustustest, millele on osutatud direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 2.–6. peatükis.

| (3) | Väikeettevõtjate erikorra kohane kõrgem piirmäär on direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 281–294 sätestatud lihtsustamismeede, kuna sellega võib oluliselt vähendada väikeettevõtjate käibemaksukohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Väikeettevõtjate erikorra kohane kõrgem piirmäär on direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 281–294 sätestatud lihtsustamismeede, kuna sellega võib oluliselt vähendada väikeettevõtjate käibemaksukohustusi.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 6. veebruari 2018. aasta kirjaga Ungari taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 7. veebruari 2018. aasta kirjas Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 6. veebruari 2018. aasta kirjaga Ungari taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 7. veebruari 2018. aasta kirjas Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (5) | Taotletud erimeede on kooskõlas poliitikaeesmärkidega, mis on püstitatud komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatises „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“. |
| --- | --- |

(5)

Taotletud erimeede on kooskõlas poliitikaeesmärkidega, mis on püstitatud komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatises „Kõigepealt mõtle väikestele“ – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act“.

| (6) | Võttes arvesse, et piirmäära tõstmise tulemusena vähenevad käibemaksukohustused ning seega ka väikeettevõtjate halduskoormus ja nõuete täitmisega seotud kulud, tuleks Ungarile anda luba kohaldada erimeedet piiratud ajavahemiku jooksul. Kuna väikeettevõtjate erikorra kasutamine on vabatahtlik, peaks maksukohustuslastel olema endiselt võimalik valida tavapärane käibemaksukord. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, et piirmäära tõstmise tulemusena vähenevad käibemaksukohustused ning seega ka väikeettevõtjate halduskoormus ja nõuete täitmisega seotud kulud, tuleks Ungarile anda luba kohaldada erimeedet piiratud ajavahemiku jooksul. Kuna väikeettevõtjate erikorra kasutamine on vabatahtlik, peaks maksukohustuslastel olema endiselt võimalik valida tavapärane käibemaksukord.

| (7) | Kuna direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 281–294 väikeettevõtjate erikorra kohta vaadatakse läbi, on võimalik, et sellise direktiivi jõustumisel, millega muudetakse kõnealuseid artikleid, määratakse kindlaks kuupäev, millest alates liikmesriigid peavad kohaldama siseriiklikke sätteid enne erandi kehtivusaja lõppu 31. detsembril 2021. Sel juhul tuleks käesoleva otsuse kohaldamine lõpetada. |
| --- | --- |

(7)

Kuna direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 281–294 väikeettevõtjate erikorra kohta vaadatakse läbi, on võimalik, et sellise direktiivi jõustumisel, millega muudetakse kõnealuseid artikleid, määratakse kindlaks kuupäev, millest alates liikmesriigid peavad kohaldama siseriiklikke sätteid enne erandi kehtivusaja lõppu 31. detsembril 2021. Sel juhul tuleks käesoleva otsuse kohaldamine lõpetada.

| (8) | Ungari esitatud teabe kohaselt avaldab erimeetme kehtestamine üksnes ebaolulist mõju Ungari lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale. |
| --- | --- |

(8)

Ungari esitatud teabe kohaselt avaldab erimeetme kehtestamine üksnes ebaolulist mõju Ungari lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummale.

| (9) | Erimeetme kohaldamine ei mõjuta käibemaksust saadavaid liidu omavahendeid, sest Ungari arvutab välja nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 (2) artikli 6 kohase hüvitise, |
| --- | --- |

(9)

Erimeetme kohaldamine ei mõjuta käibemaksust saadavaid liidu omavahendeid, sest Ungari arvutab välja nõukogu määruse (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 (2) artikli 6 kohase hüvitise,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 287 punktist 12 antakse Ungarile luba kohaldada käibemaksuvabastust selliste maksukohustuslaste suhtes, kelle aastakäive riigi valuutas ühinemiskuupäeval kehtinud vahetuskursi kohaselt arvutatult ei ületa 48 000 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 kuni saabub esimene järgmisest kahest kuupäevast:

| a) | 31. detsember 2021; |
| --- | --- |

a)

31. detsember 2021;

| b) | kuupäev, millest alates liikmesriigid peavad kohaldama siseriiklikke sätteid, mille nad on kohustatud vastu võtma juhul, kui võetakse vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294 väikeettevõtjate erikorra kohta. |
| --- | --- |

b)

kuupäev, millest alates liikmesriigid peavad kohaldama siseriiklikke sätteid, mille nad on kohustatud vastu võtma juhul, kui võetakse vastu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ artikleid 281–294 väikeettevõtjate erikorra kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Luxembourg, 2. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).

2

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/40 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/40

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1491,

2. oktoober 2018,

millega lubatakse Hispaanial kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäära sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri suhtes kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikliga 19

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, (1) eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hispaania taotles 12. aprilli 2018. aasta kirjaga luba kohaldada kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikega 1 vähendatud aktsiisimaksumäära sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri (edaspidi „kaldalt tulev elekter“) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Hispaania taotles 12. aprilli 2018. aasta kirjaga luba kohaldada kooskõlas direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikega 1 vähendatud aktsiisimaksumäära sadamakai ääres seisvatele laevadele vahetult jaotatava elektri (edaspidi „kaldalt tulev elekter“) suhtes.

| (2) | Aktsiisimaksu kavandatud vähendamisega soovib Hispaania soodustada kaldalt tuleva elektri kasutamist. Sellise elektri kasutamist peetakse sadamakai ääres seisvate laevade elektritarbimise vajaduste katmisel keskkonnasõbralikumaks, kui seda on punkrikütuste põletamine. |
| --- | --- |

(2)

Aktsiisimaksu kavandatud vähendamisega soovib Hispaania soodustada kaldalt tuleva elektri kasutamist. Sellise elektri kasutamist peetakse sadamakai ääres seisvate laevade elektritarbimise vajaduste katmisel keskkonnasõbralikumaks, kui seda on punkrikütuste põletamine.

| (3) | Kuna kaldalt tuleva elektri kasutamisel ei teki sellist õhusaasteainete heidet nagu punkrikütuste põletamisel kai ääres seisvate laevade pardal, siis aitab see kaasa sadamalinnade õhukvaliteedi paranemisele. Hispaania elektrienergia tootmise struktuuri erilisi tingimusi arvesse võttes võib laeva pardal punkrikütuste põletamisel toodetava elektrienergia asemel kaldalt tulevat elektrit kasutades vähendada täiendavalt CO2-heidet. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata liidu keskkonna-, tervise- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(3)

Kuna kaldalt tuleva elektri kasutamisel ei teki sellist õhusaasteainete heidet nagu punkrikütuste põletamisel kai ääres seisvate laevade pardal, siis aitab see kaasa sadamalinnade õhukvaliteedi paranemisele. Hispaania elektrienergia tootmise struktuuri erilisi tingimusi arvesse võttes võib laeva pardal punkrikütuste põletamisel toodetava elektrienergia asemel kaldalt tulevat elektrit kasutades vähendada täiendavalt CO2-heidet. Seepärast loodetakse, et meetmega on võimalik kaasa aidata liidu keskkonna-, tervise- ja kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele.

| (4) | Lubades Hispaanial kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes vähendatud aktsiisimaksumäära, ei minda kaldalt tuleva elektri kasutamise suurendamiseks vajalikust kaugemale, kuna elektrienergia tootmine laevade pardal jääb endiselt enamikul juhtudel konkurentsivõimelisemaks võimaluseks. Samal põhjusel ja kuna Hispaanias praegu vastav tehnoloogia puudub, ei too meede oma kehtivuse ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

(4)

Lubades Hispaanial kohaldada kaldalt tuleva elektri suhtes vähendatud aktsiisimaksumäära, ei minda kaldalt tuleva elektri kasutamise suurendamiseks vajalikust kaugemale, kuna elektrienergia tootmine laevade pardal jääb endiselt enamikul juhtudel konkurentsivõimelisemaks võimaluseks. Samal põhjusel ja kuna Hispaanias praegu vastav tehnoloogia puudub, ei too meede oma kehtivuse ajal tõenäoliselt kaasa märkimisväärseid konkurentsimoonutusi ega mõjuta seega negatiivselt siseturu nõuetekohast toimimist.

| (5) | Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse sätte alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et julgustada sadamaoperaatoreid tegema vajalikke investeeringuid, tuleks luba anda kuueks aastaks, tingimusel et sellele kohaldatakse üldsätteid, mis võidakse vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 113 kohaselt ning mida hakatakse kohaldama enne loa eeldatava kehtivusaja möödumist. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt direktiivi 2003/96/EÜ artikli 19 lõikele 2 tuleb kõiki kõnealuse sätte alusel antavaid lube ajaliselt rangelt piiritleda. Tagamaks et loa kehtivusaeg on piisavalt pikk, et julgustada sadamaoperaatoreid tegema vajalikke investeeringuid, tuleks luba anda kuueks aastaks, tingimusel et sellele kohaldatakse üldsätteid, mis võidakse vastu võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 113 kohaselt ning mida hakatakse kohaldama enne loa eeldatava kehtivusaja möödumist.

| (6) | Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus ei piira liidu riigiabi eeskirjade kohaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaanial lubatakse kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäära sadamakai ääres seisvatele muudele laevadele kui eraomanduses olevatele lõbusõidulaevadele vahetult jaotatava elektri suhtes, tingimusel et järgitakse direktiivi 2003/96/EÜ artiklis 10 osutatud madalaimaid maksustamistasemeid.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2019. Otsus kaotab kehtivuse kuus aastat pärast seda kuupäeva.

Juhul kui nõukogu näeb ELi toimimise lepingu artikli 113 alusel ette kaldalt tulevat elektrit käsitlevaid maksusoodustusi hõlmavad üldeeskirjad, kaotab käesolev otsus kehtivuse päeval, mil kõnealused üldeeskirjad jõustuvad.

Artikkel 3

Käesolevotsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Luxembourg, 2. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  
  ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.

1

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/42 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/42

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1492,

2. oktoober 2018,

millega antakse Läti Vabariigile luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artiklist 193

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduritele käibemaksu tasuma kohustatud kaupa tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 193 kohaselt on tavaliselt maksuhalduritele käibemaksu tasuma kohustatud kaupa tarniv või teenuseid osutav maksukohustuslane.

| (2) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punkti j kohaselt võivad liikmesriigid ette näha, et raud- ja värviliste metallide pooltoodete tarnete eest on käibemaksu kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarned tehakse (edaspidi „pöördmaksustamine“). Läti ei ole seda võimalust kasutanud. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 punkti j kohaselt võivad liikmesriigid ette näha, et raud- ja värviliste metallide pooltoodete tarnete eest on käibemaksu kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tarned tehakse (edaspidi „pöördmaksustamine“). Läti ei ole seda võimalust kasutanud.

| (3) | Läti tuvastas raud- ja värviliste metallide pooltoodete sektoris hiljuti suure käibemaksupettuste ohu ja sooviks seepärast kehtestada nende toodete riigisiseste tarnete suhtes pöördmaksustamise. |
| --- | --- |

(3)

Läti tuvastas raud- ja värviliste metallide pooltoodete sektoris hiljuti suure käibemaksupettuste ohu ja sooviks seepärast kehtestada nende toodete riigisiseste tarnete suhtes pöördmaksustamise.

| (4) | Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 kohaselt võib pöördmaksustamist kohaldada kuni 31. detsembrini 2018 ja vähemalt kaks aastat. Kuna kaheaastase ajavahemiku tingimust ei ole võimalik enam täita, ei saa Läti pöördmaksustamist kohaldada kõnealuse direktiivi artikli 199a lõike 1 punkti j alusel. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõike 1 kohaselt võib pöördmaksustamist kohaldada kuni 31. detsembrini 2018 ja vähemalt kaks aastat. Kuna kaheaastase ajavahemiku tingimust ei ole võimalik enam täita, ei saa Läti pöördmaksustamist kohaldada kõnealuse direktiivi artikli 199a lõike 1 punkti j alusel.

| (5) | Komisjonis 9. aprillil 2018 registreeritud kirjas taotles Läti kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikega 2 luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand kõnealuse direktiivi artiklist 193, et teha käibemaksu tasumise eest vastutavaks isik, kellele raud- ja värviliste metallide pooltooteid tarnitakse. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonis 9. aprillil 2018 registreeritud kirjas taotles Läti kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikega 2 luba kehtestada erimeede, millega tehakse erand kõnealuse direktiivi artiklist 193, et teha käibemaksu tasumise eest vastutavaks isik, kellele raud- ja värviliste metallide pooltooteid tarnitakse.

| (6) | Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 4. mai 2018. aasta kirjaga Läti taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 7. mai 2018. aasta kirjas Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule edastas komisjon 4. mai 2018. aasta kirjaga Läti taotluse teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 7. mai 2018. aasta kirjas Lätile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (7) | Läti esitatud teabe kohaselt tuvastati metalltoodete sektoris käibemaksupettuste skeemid. Vaatamata mitmetele tavapärastele käibemaksupettustega võitlemiseks võetud meetmetele peab Läti siiski vajalikuks kehtestada riigieelarve käibemaksutulu kao vältimiseks raud- ja värviliste metallide pooltoodete tarnete suhtes pöördmaksustamine. |
| --- | --- |

(7)

Läti esitatud teabe kohaselt tuvastati metalltoodete sektoris käibemaksupettuste skeemid. Vaatamata mitmetele tavapärastele käibemaksupettustega võitlemiseks võetud meetmetele peab Läti siiski vajalikuks kehtestada riigieelarve käibemaksutulu kao vältimiseks raud- ja värviliste metallide pooltoodete tarnete suhtes pöördmaksustamine.

| (8) | Lätile tuleks seetõttu anda luba kohaldada piiratud ajavahemikul raud- ja värviliste metallide pooltoodete tarnete suhtes pöördmaksustamist. |
| --- | --- |

(8)

Lätile tuleks seetõttu anda luba kohaldada piiratud ajavahemikul raud- ja värviliste metallide pooltoodete tarnete suhtes pöördmaksustamist.

| (9) | Erimeetme kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(9)

Erimeetme kohaldamine ei mõjuta käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklist 193 antakse Lätile luba teha raud- ja värviliste metallide pooltoodete tarnete puhul käibemaksu tasumise eest vastutavaks tarne saaja.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Käesolev otsus kehtib kuni 31. detsembrini 2018.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Luxembourg, 2. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/44 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/44

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2018/1493,

2. oktoober 2018,

millega antakse Ungarile luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjonis 6. veebruaril 2018 registreeritud kirjas taotles Ungari vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a, mis reguleerivad sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses sõiduautode liisimisega („erimeede“). |
| --- | --- |

(1)

Komisjonis 6. veebruaril 2018 registreeritud kirjas taotles Ungari vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõikele 2 luba võtta erimeede, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a, mis reguleerivad sisendkäibemaksu mahaarvamise õigust seoses sõiduautode liisimisega („erimeede“).

| (2) | Komisjon edastas Ungari taotluse vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule 8. juuni 2018. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 11. juuni 2018. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon edastas Ungari taotluse vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artikli 395 lõike 2 teisele lõigule 8. juuni 2018. aasta kirjaga teistele liikmesriikidele. Komisjon teatas 11. juuni 2018. aasta kirjaga Ungarile, et tal on taotluse hindamiseks kogu vajalik teave.

| (3) | Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste talle tarnitud kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse maksukohustuslaselt käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/112/EÜ artiklitega 168 ja 168a on ette nähtud, et maksukohustuslasel on õigus arvata maha selliste talle tarnitud kaupade ja teenuste eest tasutud käibemaks, mida ta kasutab maksustatavate tehingute tarbeks. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktis a nõutakse maksukohustuslaselt käibemaksu arvestamist, kui ettevõtte vara kasutatakse maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil.

| (4) | Ungari maksukohustuslased võivad praegu sõiduauto liisimisel käibemaksu maha arvata selles ulatuses, kuivõrd sõiduautot kasutatakse maksukohustuslase maksustatavaks majandustegevuseks. Käibemaksu mahaarvamiseks peavad maksukohustuslased tõendama, millises ulatuses nad kasutavad oma sõiduautosid ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(4)

Ungari maksukohustuslased võivad praegu sõiduauto liisimisel käibemaksu maha arvata selles ulatuses, kuivõrd sõiduautot kasutatakse maksukohustuslase maksustatavaks majandustegevuseks. Käibemaksu mahaarvamiseks peavad maksukohustuslased tõendama, millises ulatuses nad kasutavad oma sõiduautosid ettevõtluse eesmärgil.

| (5) | Ungari väidab, et seda süsteemi on raske kohaldada. Muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamist on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline mehhanism tihti koormav. |
| --- | --- |

(5)

Ungari väidab, et seda süsteemi on raske kohaldada. Muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamist on raske täpselt määratleda ja isegi kui see on võimalik, on selline mehhanism tihti koormav.

| (6) | Seetõttu taotles Ungari erimeedet, mille kohaselt tuleks mitte üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate liisitud sõiduautode kuludest maha arvatav käibemaks kehtestada ühtse protsendimäärana. Oma hinnangute põhjal järeldab Ungari, et asjakohane mahaarvamise piirang on 50 %. Samal ajal tuleks 50 % mahaarvamise piirangu kohaldamisel peatada nõue pidada käibemaksu üle arvestust sõiduautode muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamise korral. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu taotles Ungari erimeedet, mille kohaselt tuleks mitte üksnes ettevõtluse eesmärgil kasutatavate liisitud sõiduautode kuludest maha arvatav käibemaks kehtestada ühtse protsendimäärana. Oma hinnangute põhjal järeldab Ungari, et asjakohane mahaarvamise piirang on 50 %. Samal ajal tuleks 50 % mahaarvamise piirangu kohaldamisel peatada nõue pidada käibemaksu üle arvestust sõiduautode muuks kui ettevõtluse tarbeks kasutamise korral.

| (7) | Taotletud loa alusel mahaarvamise õiguse piirangut tuleks kohaldada käibemaksu suhtes, mida makstakse liisitud sõiduautodelt, mis on konstrueeritud maksimaalselt üheksa inimese veoks ning mille täismass ei ületa viit tonni. Kaubaveoks konstrueeritud sõidukid, eriotstarbelised sõidukid (nt autolaadurid, tuletõrjeautod, seguautod), 10 või enama inimese veoks konstrueeritud sõidukid, traktorid ja haagised ei kuulu mahaarvamisõiguse piirangu alla. |
| --- | --- |

(7)

Taotletud loa alusel mahaarvamise õiguse piirangut tuleks kohaldada käibemaksu suhtes, mida makstakse liisitud sõiduautodelt, mis on konstrueeritud maksimaalselt üheksa inimese veoks ning mille täismass ei ületa viit tonni. Kaubaveoks konstrueeritud sõidukid, eriotstarbelised sõidukid (nt autolaadurid, tuletõrjeautod, seguautod), 10 või enama inimese veoks konstrueeritud sõidukid, traktorid ja haagised ei kuulu mahaarvamisõiguse piirangu alla.

| (8) | Maksukohustuslased, kes ei soovi kohaldada 50 % mahaarvamise piirangut ja soovivad käibemaksu maha arvata proportsionaalselt tegeliku ettevõtluse tarbeks kasutamisega, peaksid saama seda teha ettevõtluse tarbeks kasutamise kohta esitatavate üksikasjalike tõendite alusel. |
| --- | --- |

(8)

Maksukohustuslased, kes ei soovi kohaldada 50 % mahaarvamise piirangut ja soovivad käibemaksu maha arvata proportsionaalselt tegeliku ettevõtluse tarbeks kasutamisega, peaksid saama seda teha ettevõtluse tarbeks kasutamise kohta esitatavate üksikasjalike tõendite alusel.

| (9) | Taotletava meetmega kaotatakse vajadus pidada arvet liisitud ametiautode isiklikuks tarbeks kasutamise kohta ning samal ajal välditakse ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist. Seepärast on asjakohane anda Ungarile luba taotletud meedet kohaldada. |
| --- | --- |

(9)

Taotletava meetmega kaotatakse vajadus pidada arvet liisitud ametiautode isiklikuks tarbeks kasutamise kohta ning samal ajal välditakse ebaõigest arvepidamisest tulenevat maksudest kõrvalehoidumist. Seepärast on asjakohane anda Ungarile luba taotletud meedet kohaldada.

| (10) | Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik läbi vaadata selle vajalikkus ja tõhusus ning ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse puhul kasutatav jaotusmäär. |
| --- | --- |

(10)

Erimeede peaks olema ajaliselt piiratud, et oleks võimalik läbi vaadata selle vajalikkus ja tõhusus ning ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse puhul kasutatav jaotusmäär.

| (11) | Kui Ungari hinnangul on vaja luba pärast 2021. aastat pikendada, peaks ta hiljemalt 31. märtsiks 2021 esitama komisjonile kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruande ning loa pikendamise taotluse. |
| --- | --- |

(11)

Kui Ungari hinnangul on vaja luba pärast 2021. aastat pikendada, peaks ta hiljemalt 31. märtsiks 2021 esitama komisjonile kohaldatud protsendimäära läbivaatamise aruande ning loa pikendamise taotluse.

| (12) | Erimeede ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(12)

Erimeede ei mõjuta oluliselt lõpptarbimise etapis kogutava maksutulu kogusummat ning see ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artiklitest 168 ja 168a antakse Ungarile luba piirata 50 % määraga õigust arvata maha käibemaks selliste sõiduautodega seotud kuludelt, mida ei kasutata üksnes ettevõtluse eesmärgil.

Artikkel 2

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ei tohi Ungari käsitada maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva sõiduauto kasutamist muul kui ettevõtluse eesmärgil tasu eest teenuste osutamisena, kui kõnealuse sõiduki suhtes kohaldatakse käesoleva otsuse artikli 1 kohaselt lubatud käibemaksu mahaarvamise õiguse piirangut.

Artikkel 3

Artikleid 1 ja 2 kohaldatakse üksnes selliste sõiduautode suhtes, mis on konstrueeritud maksimaalselt üheksa inimese veoks ning mille täismass ei ületa viit tonni.

Artikkel 4

Artikleid 1 ja 2 ei kohaldata järgmiste sõiduautokategooriate suhtes:

| — | kaubaveoks konstrueeritud sõidukid, |
| --- | --- |

—

kaubaveoks konstrueeritud sõidukid,

| — | eriotstarbelised sõidukid (nt autolaadurid, tuletõrjeautod, seguautod), |
| --- | --- |

—

eriotstarbelised sõidukid (nt autolaadurid, tuletõrjeautod, seguautod),

| — | 10 või enama inimese veoks konstrueeritud sõidukid, |
| --- | --- |

—

10 või enama inimese veoks konstrueeritud sõidukid,

| — | traktorid, |
| --- | --- |

—

traktorid,

| — | haagised. |
| --- | --- |

—

haagised.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle teatavakstegemise päeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2019 ja see kaotab kehtivuse 31. detsembril 2021.

Käesolevas otsuses sätestatud loa pikendamise taotlus tuleb esitada komisjonile 31. märtsiks 2021 koos artiklis 1 sätestatud protsendimäära läbivaatamise aruandega.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Ungarile.

Luxembourg, 2. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

H. LÖGER

---

(1)  
  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

---

Parandused

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 252/47 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 252/47

---

Komisjoni 15. detsembri 2017. aasta rakendusmääruse (EL) 2018/574 (tubakatoodete jälgitavussüsteemi loomiseks ja käitamiseks vajalike tehniliste standardite kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 96, 16. aprill 2018
  )

Leheküljel 16 artikli 12 lõikes 2 ja lõikes 3

asendatakse

„2.   Lõikes 1 osutatud lingi loomiseks edastavad tootjad ja importijad oma põhihoidlale II lisa II peatüki 2. jao punktis 3.2 loetletud teabe seal osutatud vormingus.

3.   Lõikes 1 osutatud lingi loomiseks edastavad muud ettevõtjad kui tootjad ja importijad ruuteri kaudu varuhoidlale II lisa II peatüki 2. jao punktis 3.2 loetletud teabe seal osutatud vormingus.“

järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud lingi loomiseks edastavad tootjad ja importijad oma põhihoidlale II lisa II peatüki 3. jao punktis 3.2 loetletud teabe seal osutatud vormingus.

3.   Lõikes 1 osutatud lingi loomiseks edastavad muud ettevõtjad kui tootjad ja importijad ruuteri kaudu varuhoidlale II lisa II peatüki 3. jao punktis 3.2 loetletud teabe seal osutatud vormingus.“

Leheküljel 16 artikli 13 lõike 4 punktis b

asendatakse

| „b) | edastab koodid koos lõikes 2 osutatud teabega ruuteri kaudu varuhoidlasse, nagu on ette nähtud artiklis 26, ning“ |
| --- | --- |

„b)

järgmisega:

| „b) | edastab koodid koos lõikes 2 osutatud teabega ruuteri kaudu varuhoidlasse, nagu on ette nähtud artiklis 27, ning“. |
| --- | --- |

„b)

Leheküljel 19 artikli 17 lõikes 5

asendatakse

„5.   Ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad vahetavad teavet oma tunnuskoodide kohta, et ettevõtjatel oleks võimalik registreerida ja edastada toodete liikumist käsitlevat teavet, nagu on sätestatud artiklis 32.“

järgmisega:

„5.   Ettevõtjad ja esimeste jaemüügiettevõtete käitajad vahetavad teavet oma rajatise tunnuskoodide kohta, et ettevõtjatel oleks võimalik registreerida ja edastada toodete liikumist käsitlevat teavet, nagu on sätestatud artiklis 32.“

Leheküljel 22 artikli 25 lõike 1 punkti k kolmandas lauses

asendatakse

„Graafiline kasutajate haldamise liides, eelkõige asjakohased taaskasutatavad lahendused, mida pakutakse Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni osa oluliste aluselementidena, peavad olema kooskõlas määrusega (EL) nr 910/2014.“

järgmisega:

„Graafilisele kasutajate haldamise liidesele juurdepääsu viisid, eelkõige asjakohased taaskasutatavad lahendused, mida pakutakse Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni osa oluliste aluselementidena, peavad olema kooskõlas määrusega (EL) nr 910/2014.“

---