# Úradný vestník L 227/2010

| | ISSN 1725-5147
  doi:10.3000/17255147.L_2010.227.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 227 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 5328. augusta 2010 |

ISSN 1725-5147

doi:10.3000/17255147.L_2010.227.slk

Úradný vestník

Európskej únie

L 227

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 5328. augusta 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI |
| | * | Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 55 – Jednotné ustanovenia o schvaľovaní mechanických spojovacích komponentov súprav vozidiel | 1 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

*

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 55 – Jednotné ustanovenia o schvaľovaní mechanických spojovacích komponentov súprav vozidiel

1

| | | IV   Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/460/ES |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 19. novembra 2009 o opatreniach štátnej pomoci C 38/A/04 (ex NN 58/04) a C 36/B/06 (ex NN 38/06), ktoré Taliansko poskytlo v prospech Alcoa Trasformazioni
  [oznámené pod číslom K(2009) 8112]

   (
  1
  ) | 62 |

IV   Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome

2010/460/ES

*

Rozhodnutie Komisie z 19. novembra 2009 o opatreniach štátnej pomoci C 38/A/04 (ex NN 58/04) a C 36/B/06 (ex NN 38/06), ktoré Taliansko poskytlo v prospech Alcoa Trasformazioni
  [oznámené pod číslom K(2009) 8112]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2009) 8112]

1

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

AKTY PRIJATÉ ORGÁNMI ZRIADENÝMI MEDZINÁRODNÝMI DOHODAMI

| 28.8.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 227/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 227/1

---

Podľa medzinárodného verejného práva majú právny účinok iba originálne texty EHK OSN. Status tohto predpisu a dátum nadobudnutia jeho platnosti je potrebné overiť v poslednom znení dokumentu EHK OSN o statuse TRANS/WP.29/343/Rev.X, ktorý je k dispozícii na webovej stránke:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Predpis Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) č. 55 – Jednotné ustanovenia o schvaľovaní mechanických spojovacích komponentov súprav vozidiel

Obsahuje celý platný text vrátane:

doplnku 1 k sérii zmien a doplnení 01 – dátum nadobudnutia platnosti: 17. marec 2010.

OBSAH

PREDPIS

| 1. | Rozsah pôsobnosti |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vymedzenie pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Žiadosť o typové schválenie mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu |
| --- | --- |

3.

| 4. | Všeobecné požiadavky na mechanické spojovacie zariadenia alebo komponenty |
| --- | --- |

4.

| 5. | Žiadosť o typové schválenie vozidla vybaveného mechanickým spojovacím zariadením alebo komponentom |
| --- | --- |

5.

| 6. | Všeobecné požiadavky na vozidlá vybavené mechanickým spojovacím zariadením alebo komponentom |
| --- | --- |

6.

| 7. | Označenia |
| --- | --- |

7.

| 8. | Typové schválenie |
| --- | --- |

8.

| 9. | Úpravy mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu, alebo vozidla a rozšírenie typového schválenia |
| --- | --- |

9.

| 10. | Zhoda výrobných postupov |
| --- | --- |

10.

| 11. | Sankcie v prípade nezhody výroby |
| --- | --- |

11.

| 12. | Definitívne zastavenie výroby |
| --- | --- |

12.

| 13. | Prechodné ustanovenia |
| --- | --- |

13.

| 14. | Názvy a adresy technických služieb zodpovedných za schvaľovacie skúšky a názvy a adresy správnych orgánov |
| --- | --- |

14.

PRÍLOHY

| Príloha 1 | – Oznámenie o udelení typového schválenia alebo jeho rozšírení či zamietnutí alebo odňatí, prípadne o definitívnom zastavení výroby typu mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu podľa predpisu č. 55 |
| --- | --- |

Príloha 1

| Príloha 2 | – Oznámenie o udelení typového schválenia alebo jeho rozšírení či zamietnutí alebo odňatí, prípadne o definitívnom zastavení výroby typu vozidla, pokiaľ ide o montáž mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu podľa predpisu č. 55 |
| --- | --- |

Príloha 2

| Príloha 3 | – Príklady usporiadania schvaľovacích značiek |
| --- | --- |

Príloha 3

| Príloha 4 | – Príklady usporiadania označenia charakteristických hodnôt |
| --- | --- |

Príloha 4

| Príloha 5 | – Požiadavky na mechanické spojovacie zariadenia alebo komponenty |
| --- | --- |

Príloha 5

| Príloha 6 | – Skúšky mechanických spojovacích zariadení alebo komponentov |
| --- | --- |

Príloha 6

| Príloha 7 | – Inštalácia a osobitné požiadavky |
| --- | --- |

Príloha 7

1.   ROZSAH PÔSOBNOSTI

| 1.1. | Tento predpis stanovuje požiadavky, ktoré majú spĺňať mechanické spojovacie zariadenia a komponenty, aby sa mohli považovať medzinárodne za vzájomne zlučiteľné. |
| --- | --- |

1.1.

Tento predpis stanovuje požiadavky, ktoré majú spĺňať mechanické spojovacie zariadenia a komponenty, aby sa mohli považovať medzinárodne za vzájomne zlučiteľné.

| 1.2. | Tento predpis sa vzťahuje na zariadenia a komponenty určené pre:






  1.2.1. | motorové vozidlá a prívesy určené na vytvorenie súpravy vozidiel (1); |
| --- | --- | --- |

1.2.

Tento predpis sa vzťahuje na zariadenia a komponenty určené pre:

1.2.1.

motorové vozidlá a prívesy určené na vytvorenie súpravy vozidiel (1);

| 1.2.2. | motorové vozidlá a prívesy určené na vytvorenie kĺbových vozidiel (1) tam, kde vertikálne zaťaženie, ktorým pôsobí na motorové vozidlo príves, nepresahuje 200 kN. |
| --- | --- |

1.2.2.

motorové vozidlá a prívesy určené na vytvorenie kĺbových vozidiel (1) tam, kde vertikálne zaťaženie, ktorým pôsobí na motorové vozidlo príves, nepresahuje 200 kN.

| 1.3. | Tento predpis sa vzťahuje na:






  1.3.1. | štandardné zariadenia a komponenty vymedzené v bode 2.3; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Tento predpis sa vzťahuje na:

1.3.1.

štandardné zariadenia a komponenty vymedzené v bode 2.3;

| 1.3.2. | neštandardné zariadenia a komponenty vymedzené v bode 2.4; |
| --- | --- |

1.3.2.

neštandardné zariadenia a komponenty vymedzené v bode 2.4;

| 1.3.3. | neštandardné rôzne zariadenia a komponenty vymedzené v bode 2.5. |
| --- | --- |

1.3.3.

neštandardné rôzne zariadenia a komponenty vymedzené v bode 2.5.

2.   VYMEDZENIE POJMOV

Na účely tohto predpisu:

| 2.1. | Pojem „mechanické spojovacie zariadenia a komponenty“ predstavujú všetky tie prvky na ráme, na nosných častiach karosérie a na podvozku motorového vozidla a prívesu, ktorých pomocou sú spojené tak, aby vytvorili súpravu vozidiel alebo kĺbové vozidlá. Zahŕňajú pevné alebo odpojiteľné časti, ktoré slúžia na pripojenie alebo činnosť mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu. |
| --- | --- |

2.1.

Pojem „mechanické spojovacie zariadenia a komponenty“ predstavujú všetky tie prvky na ráme, na nosných častiach karosérie a na podvozku motorového vozidla a prívesu, ktorých pomocou sú spojené tak, aby vytvorili súpravu vozidiel alebo kĺbové vozidlá. Zahŕňajú pevné alebo odpojiteľné časti, ktoré slúžia na pripojenie alebo činnosť mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu.

| 2.2. | Požiadavka samočinného spojenia je splnená vtedy, ak zacúvanie ťažným vozidlom proti prívesu zabezpečí bez vonkajšieho zásahu úplné zapadnutie spojenia, samočinné uzamknutie a indikáciu správneho uzamknutia.
  V prípade hákových spojení je požiadavka samočinného spojenia splnená vtedy, ak sa spájacie zamykacie zariadenie otvorí alebo uzavrie bez vonkajšieho zásahu po zasunutí oka oja do háku. |
| --- | --- |

2.2.

Požiadavka samočinného spojenia je splnená vtedy, ak zacúvanie ťažným vozidlom proti prívesu zabezpečí bez vonkajšieho zásahu úplné zapadnutie spojenia, samočinné uzamknutie a indikáciu správneho uzamknutia.

V prípade hákových spojení je požiadavka samočinného spojenia splnená vtedy, ak sa spájacie zamykacie zariadenie otvorí alebo uzavrie bez vonkajšieho zásahu po zasunutí oka oja do háku.

| 2.3. | Štandardné mechanické spojovacie zariadenia a komponenty spĺňajú štandardné rozmery a charakteristické hodnoty stanovené v tomto predpise. V rámci svojej triedy sú vzájomne zameniteľné nezávisle od výrobcu. |
| --- | --- |

2.3.

Štandardné mechanické spojovacie zariadenia a komponenty spĺňajú štandardné rozmery a charakteristické hodnoty stanovené v tomto predpise. V rámci svojej triedy sú vzájomne zameniteľné nezávisle od výrobcu.

| 2.4. | Neštandardné mechanické spojovacie zariadenia a komponenty nespĺňajú vo všetkých ohľadoch štandardné rozmery ani charakteristické hodnoty stanovené v tomto predpise, ale môžu sa pripojiť k štandardným spojovacím zariadeniam a komponentom v príslušnej triede. |
| --- | --- |

2.4.

Neštandardné mechanické spojovacie zariadenia a komponenty nespĺňajú vo všetkých ohľadoch štandardné rozmery ani charakteristické hodnoty stanovené v tomto predpise, ale môžu sa pripojiť k štandardným spojovacím zariadeniam a komponentom v príslušnej triede.

| 2.5. | Neštandardné rôzne mechanické spojovacie zariadenia a komponenty nespĺňajú štandardné rozmery a charakteristické hodnoty stanovené v tomto predpise a nemôžu byť pripojené k štandardným spojovacím zariadeniam a komponentom. Zahŕňajú napríklad zariadenia, ktoré nezodpovedajú žiadnej z tried A až L a T uvedených v bode 2.6, ako sú zariadenia určené na použitie na mimoriadne ťažkú prepravu a rôzne zariadenia spĺňajúce existujúce vnútroštátne normy. |
| --- | --- |

2.5.

Neštandardné rôzne mechanické spojovacie zariadenia a komponenty nespĺňajú štandardné rozmery a charakteristické hodnoty stanovené v tomto predpise a nemôžu byť pripojené k štandardným spojovacím zariadeniam a komponentom. Zahŕňajú napríklad zariadenia, ktoré nezodpovedajú žiadnej z tried A až L a T uvedených v bode 2.6, ako sú zariadenia určené na použitie na mimoriadne ťažkú prepravu a rôzne zariadenia spĺňajúce existujúce vnútroštátne normy.

| 2.6. | Mechanické spojovacie zariadenia a komponenty sa klasifikujú podľa typu takto:






  2.6.1. | Trieda A: spojovacie gule a konzoly používajúce sférické zariadenie s priemerom 50 mm a konzoly na ťažnom vozidle na pripojenie k prívesu pomocou spojovacej hlavice – pozri prílohu 5 bod 1.






  2.6.1.1. | Trieda A50-1 až A50-5: štandardné spojovacie gule s priemerom 50 mm so skrutkovým upevnením prírubového typu. |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.

Mechanické spojovacie zariadenia a komponenty sa klasifikujú podľa typu takto:

2.6.1.

Trieda A: spojovacie gule a konzoly používajúce sférické zariadenie s priemerom 50 mm a konzoly na ťažnom vozidle na pripojenie k prívesu pomocou spojovacej hlavice – pozri prílohu 5 bod 1.

2.6.1.1.

Trieda A50-1 až A50-5: štandardné spojovacie gule s priemerom 50 mm so skrutkovým upevnením prírubového typu.

| 2.6.1.2. | Trieda A50-X: neštandardné spojovacie gule a konzoly s priemerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

Trieda A50-X: neštandardné spojovacie gule a konzoly s priemerom 50 mm.

| 2.6.2. | Trieda B: spojovacie hlavice upevnené na oje prívesov určené na spojenie so spojovacou guľou s priemerom 50 mm na ťažnom vozidle – pozri prílohu 5 bod 2.






  2.6.2.1. | Trieda B50-X: neštandardné spojovacie hlavice s priemerom 50 mm. |
| --- | --- | --- |

2.6.2.

Trieda B: spojovacie hlavice upevnené na oje prívesov určené na spojenie so spojovacou guľou s priemerom 50 mm na ťažnom vozidle – pozri prílohu 5 bod 2.

2.6.2.1.

Trieda B50-X: neštandardné spojovacie hlavice s priemerom 50 mm.

| 2.6.3. | Trieda C: závesy s čapom s priemerom 50 mm s hubicou a so samočinným uzatváracím a uzamykacím čapom na ťažnom vozidle určené na pripojenie k prívesu pomocou oka oja – pozri prílohu 5 bod 3.






  2.6.3.1. | Trieda C50-1 až 50-7: štandardné závesy s čapom s priemerom 50 mm. |
| --- | --- | --- |

2.6.3.

Trieda C: závesy s čapom s priemerom 50 mm s hubicou a so samočinným uzatváracím a uzamykacím čapom na ťažnom vozidle určené na pripojenie k prívesu pomocou oka oja – pozri prílohu 5 bod 3.

2.6.3.1.

Trieda C50-1 až 50-7: štandardné závesy s čapom s priemerom 50 mm.

| 2.6.3.2. | Trieda C50-X: neštandardné závesy s čapom s priemerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.3.2.

Trieda C50-X: neštandardné závesy s čapom s priemerom 50 mm.

| 2.6.4. | Trieda D: oko oja s paralelným otvorom vhodným pre čap s priemerom 50 mm a upevnené na oje prívesov určené na spojenie so samočinnými závesmi – pozri prílohu 5 bod 4.






  2.6.4.1. | Trieda D50-A: štandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm pre zvarované upevnenie. |
| --- | --- | --- |

2.6.4.

Trieda D: oko oja s paralelným otvorom vhodným pre čap s priemerom 50 mm a upevnené na oje prívesov určené na spojenie so samočinnými závesmi – pozri prílohu 5 bod 4.

2.6.4.1.

Trieda D50-A: štandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm pre zvarované upevnenie.

| 2.6.4.2. | Trieda D50-B: štandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm pre závitové upevnenie. |
| --- | --- |

2.6.4.2.

Trieda D50-B: štandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm pre závitové upevnenie.

| 2.6.4.3. | Trieda D50-C a 50-D: štandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm pre skrutkové upevnenie. |
| --- | --- |

2.6.4.3.

Trieda D50-C a 50-D: štandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm pre skrutkové upevnenie.

| 2.6.4.4. | Trieda D50-X: neštandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.4.4.

Trieda D50-X: neštandardné oko oja s čapom s priemerom 50 mm.

| 2.6.5. | Trieda E: neštandardné oje pozostávajúce z nábehových zariadení a podobné časti vybavenia montované na prednú časť ťahaného vozidla alebo na podvozok vozidla, ktoré je vhodné na pripojenie k ťažnému vozidlu pomocou oka oja, spojovacích hlavíc a podobných spojovacích zariadení – pozri prílohu 5 bod 5.
  Oje môže byť sklopené, aby sa mohlo voľne pohybovať vo vertikálnej rovine a tak nebolo vystavené žiadnemu vertikálnemu zaťaženiu, alebo je fixované vo vertikálnej rovine, takže znáša vertikálne zaťaženie (tuhé oje). Tuhé oja sa môžu montovať buď úplne tuho, alebo pružne.
  Oje môže pozostávať z viac ako jedného komponentu a môže byť nastaviteľné alebo zalomené.
  Tento predpis sa týka len oja tvoriaceho samostatnú jednotku, ktorá nie je časťou podvozku ťahaného vozidla. |
| --- | --- |

2.6.5.

Trieda E: neštandardné oje pozostávajúce z nábehových zariadení a podobné časti vybavenia montované na prednú časť ťahaného vozidla alebo na podvozok vozidla, ktoré je vhodné na pripojenie k ťažnému vozidlu pomocou oka oja, spojovacích hlavíc a podobných spojovacích zariadení – pozri prílohu 5 bod 5.

Oje môže byť sklopené, aby sa mohlo voľne pohybovať vo vertikálnej rovine a tak nebolo vystavené žiadnemu vertikálnemu zaťaženiu, alebo je fixované vo vertikálnej rovine, takže znáša vertikálne zaťaženie (tuhé oje). Tuhé oja sa môžu montovať buď úplne tuho, alebo pružne.

Oje môže pozostávať z viac ako jedného komponentu a môže byť nastaviteľné alebo zalomené.

Tento predpis sa týka len oja tvoriaceho samostatnú jednotku, ktorá nie je časťou podvozku ťahaného vozidla.

| 2.6.6. | Trieda F: neštandardné nosníky pozostávajúce zo všetkých komponentov a zariadení umiestnených medzi spojovacími zariadeniami, ako sú spojovacie gule, závesy a rám (napr. zadná priečka rámu), nosná karoséria alebo podvozok ťažného vozidla – pozri prílohu 5 bod 6. |
| --- | --- |

2.6.6.

Trieda F: neštandardné nosníky pozostávajúce zo všetkých komponentov a zariadení umiestnených medzi spojovacími zariadeniami, ako sú spojovacie gule, závesy a rám (napr. zadná priečka rámu), nosná karoséria alebo podvozok ťažného vozidla – pozri prílohu 5 bod 6.

| 2.6.7. | Trieda G: točnice sú kotúčové spojovacie zariadenia so samočinným uzáverom, sú upevnené na ťažnom vozidle návesným čapom s priemerom 50 mm a slúžia na spojenie s návesom – pozri prílohu 5 bod 7.






  2.6.7.1. | Trieda G50: štandardné točnice s čapom s priemerom 50 mm. |
| --- | --- | --- |

2.6.7.

Trieda G: točnice sú kotúčové spojovacie zariadenia so samočinným uzáverom, sú upevnené na ťažnom vozidle návesným čapom s priemerom 50 mm a slúžia na spojenie s návesom – pozri prílohu 5 bod 7.

2.6.7.1.

Trieda G50: štandardné točnice s čapom s priemerom 50 mm.

| 2.6.7.2. | Trieda G50-X: neštandardné točnice s čapom s priemerom 50 mm. |
| --- | --- |

2.6.7.2.

Trieda G50-X: neštandardné točnice s čapom s priemerom 50 mm.

| 2.6.8. | Trieda H: návesné čapy s priemerom 50 mm sú spojovacie zariadenia montované na náves na spojenie s točnicou ťažného vozidla – pozri prílohu 5 bod 8.






  2.6.8.1. | Trieda H50-X: neštandardné návesné čapy s priemerom čapu 50 mm. |
| --- | --- | --- |

2.6.8.

Trieda H: návesné čapy s priemerom 50 mm sú spojovacie zariadenia montované na náves na spojenie s točnicou ťažného vozidla – pozri prílohu 5 bod 8.

2.6.8.1.

Trieda H50-X: neštandardné návesné čapy s priemerom čapu 50 mm.

| 2.6.9. | Trieda J: neštandardné montážne dosky pozostávajúce zo všetkých komponentov a zariadení používaných na upevnenie točníc na rám alebo podvozok ťažného vozidla. Montážna doska môže byť horizontálne pohyblivá, t. j. vytvoriť posuvnú točnicu – pozri prílohu 5 bod 9. |
| --- | --- |

2.6.9.

Trieda J: neštandardné montážne dosky pozostávajúce zo všetkých komponentov a zariadení používaných na upevnenie točníc na rám alebo podvozok ťažného vozidla. Montážna doska môže byť horizontálne pohyblivá, t. j. vytvoriť posuvnú točnicu – pozri prílohu 5 bod 9.

| 2.6.10. | Trieda K: štandardné hákové spojenia určené na použitie s príslušným toroidným okom oja typu triedy L – pozri prílohu 5 bod 10. |
| --- | --- |

2.6.10.

Trieda K: štandardné hákové spojenia určené na použitie s príslušným toroidným okom oja typu triedy L – pozri prílohu 5 bod 10.

| 2.6.11. | Trieda L: štandardné toroidné oko oja určené na použitie s príslušnými hákovými spojeniami typu triedy K – pozri prílohu 5 bod 4. |
| --- | --- |

2.6.11.

Trieda L: štandardné toroidné oko oja určené na použitie s príslušnými hákovými spojeniami typu triedy K – pozri prílohu 5 bod 4.

| 2.6.12. | Trieda S: zariadenia a komponenty, ktoré nevyhovujú žiadnej z predtým uvedených tried A až L alebo T a ktoré sa používajú napr. na zvláštnu ťažkú prepravu alebo sú to zariadenia špecifické pre určité krajiny a vzťahujú sa na ne existujúce vnútroštátne normy. |
| --- | --- |

2.6.12.

Trieda S: zariadenia a komponenty, ktoré nevyhovujú žiadnej z predtým uvedených tried A až L alebo T a ktoré sa používajú napr. na zvláštnu ťažkú prepravu alebo sú to zariadenia špecifické pre určité krajiny a vzťahujú sa na ne existujúce vnútroštátne normy.

| 2.6.13. | Trieda T: neštandardné, nesamočinné, jednoúčelové spojovacie zariadenia typu oja, ktoré možno oddeliť iba s použitím náradia a ktoré sa zvyčajne používajú pre prívesy na dopravu osobných automobilov. Môžu sa schváliť ako páry. |
| --- | --- |

2.6.13.

Trieda T: neštandardné, nesamočinné, jednoúčelové spojovacie zariadenia typu oja, ktoré možno oddeliť iba s použitím náradia a ktoré sa zvyčajne používajú pre prívesy na dopravu osobných automobilov. Môžu sa schváliť ako páry.

| 2.7. | Riadiace kliny sú zariadenia alebo komponenty montované na návesoch, ktoré korigujú trajektóriu návesu v súvislosti s točnicou. |
| --- | --- |

2.7.

Riadiace kliny sú zariadenia alebo komponenty montované na návesoch, ktoré korigujú trajektóriu návesu v súvislosti s točnicou.

| 2.8. | Diaľkové ovládacie zariadenia sú zariadenia a komponenty, ktoré umožňujú ovládať spojovacie zariadenie z bočnej strany vozidla alebo z kabíny vozidla. |
| --- | --- |

2.8.

Diaľkové ovládacie zariadenia sú zariadenia a komponenty, ktoré umožňujú ovládať spojovacie zariadenie z bočnej strany vozidla alebo z kabíny vozidla.

| 2.9. | Diaľkové oznamovače sú zariadenia a komponenty, ktoré oznamujú vodičovi vozidla v jeho kabíne, že spojovacie zariadenie bolo účinné a že boli zapojené bezpečnostné zariadenia. |
| --- | --- |

2.9.

Diaľkové oznamovače sú zariadenia a komponenty, ktoré oznamujú vodičovi vozidla v jeho kabíne, že spojovacie zariadenie bolo účinné a že boli zapojené bezpečnostné zariadenia.

| 2.10. | Pojem „typ spojovacieho zariadenia alebo komponentu“ znamená zariadenie alebo komponent, ktoré sa nelíšia v takých podstatných aspektoch, ako je:






  2.10.1. | obchodný názov alebo značka výrobcu alebo dodávateľa; |
| --- | --- | --- |

2.10.

Pojem „typ spojovacieho zariadenia alebo komponentu“ znamená zariadenie alebo komponent, ktoré sa nelíšia v takých podstatných aspektoch, ako je:

2.10.1.

obchodný názov alebo značka výrobcu alebo dodávateľa;

| 2.10.2. | trieda spojovacieho zariadenia podľa vymedzenia v bode 2.6; |
| --- | --- |

2.10.2.

trieda spojovacieho zariadenia podľa vymedzenia v bode 2.6;

| 2.10.3. | vonkajší tvar alebo hlavné rozmery, alebo iné základné rozdiely v konštrukcii vrátane použitých materiálov a |
| --- | --- |

2.10.3.

vonkajší tvar alebo hlavné rozmery, alebo iné základné rozdiely v konštrukcii vrátane použitých materiálov a

| 2.10.4. | charakteristické hodnoty D, Dc, S, V a U vymedzené v bode 2.11. |
| --- | --- |

2.10.4.

charakteristické hodnoty D, Dc, S, V a U vymedzené v bode 2.11.

| 2.11. | Charakteristické hodnoty D, Dc, S, V a U sú vymedzené alebo stanovené takto:






  2.11.1. | Hodnota D alebo Dc je teoretickou referenčnou hodnotou pre horizontálne sily v ťažnom vozidle a prívese a používa sa ako základ pre horizontálne zaťaženia v dynamických skúškach.
  Pre mechanické spojovacie zariadenia a komponenty nevhodné na prenášanie vertikálnych nosných zaťažení je hodnota:

  Pre mechanické spojovacie zariadenia a komponenty pre prívesy s nápravou v strede, ako je vymedzené v bode 2.13, je hodnota:

  Pre točnice triedy G, návesné čapy triedy H a dosky triedy J, ako je vymedzené v bode 2.6, je hodnota:

  pričom: | T je technicky prípustná maximálna hmotnosť ťažného vozidla v tonách vrátane vertikálneho zaťaženia prívesu s nápravou v strede, ak je to nevyhnutné. |
| --- | --- | --- | --- |

2.11.

Charakteristické hodnoty D, Dc, S, V a U sú vymedzené alebo stanovené takto:

2.11.1.

Hodnota D alebo Dc je teoretickou referenčnou hodnotou pre horizontálne sily v ťažnom vozidle a prívese a používa sa ako základ pre horizontálne zaťaženia v dynamických skúškach.

Pre mechanické spojovacie zariadenia a komponenty nevhodné na prenášanie vertikálnych nosných zaťažení je hodnota:

Pre mechanické spojovacie zariadenia a komponenty pre prívesy s nápravou v strede, ako je vymedzené v bode 2.13, je hodnota:

Pre točnice triedy G, návesné čapy triedy H a dosky triedy J, ako je vymedzené v bode 2.6, je hodnota:

pričom:

T je technicky prípustná maximálna hmotnosť ťažného vozidla v tonách vrátane vertikálneho zaťaženia prívesu s nápravou v strede, ak je to nevyhnutné.

| | R je technicky prípustná maximálna hmotnosť úplného prívesu s ojom voľným pre pohyb vo vertikálnej rovine alebo technicky prípustná maximálna hmotnosť návesu (2). |
| --- | --- |

R je technicky prípustná maximálna hmotnosť úplného prívesu s ojom voľným pre pohyb vo vertikálnej rovine alebo technicky prípustná maximálna hmotnosť návesu (2).

| | C je hmotnosť v tonách nápravového zaťaženia prívesu s nápravou v strede, ako je definovaná v odseku 2.13, keď je spojený s ťažným vozidlom a má technicky prípustnú maximálnu hmotnosť (2). Pre kategóriu prívesov so strednou nápravou (3) O1 a O2 určuje technicky prípustnú maximálnu hmotnosť výrobca ťažného vozidla. |
| --- | --- |

C je hmotnosť v tonách nápravového zaťaženia prívesu s nápravou v strede, ako je definovaná v odseku 2.13, keď je spojený s ťažným vozidlom a má technicky prípustnú maximálnu hmotnosť (2). Pre kategóriu prívesov so strednou nápravou (3) O1 a O2 určuje technicky prípustnú maximálnu hmotnosť výrobca ťažného vozidla.

| | g je gravitačné zrýchlenie (predpokladá sa 9,81 m/s2). |
| --- | --- |

g je gravitačné zrýchlenie (predpokladá sa 9,81 m/s2).

| | U je podľa vymedzenia v bode 2.11.2. |
| --- | --- |

U je podľa vymedzenia v bode 2.11.2.

| | S je podľa vymedzenia v bode 2.11.3. |
| --- | --- |

S je podľa vymedzenia v bode 2.11.3.

| 2.11.2. | Hodnota U je vertikálna hmotnosť v tonách, ktorou pôsobí na točnicu návesom s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou (2). |
| --- | --- |

2.11.2.

Hodnota U je vertikálna hmotnosť v tonách, ktorou pôsobí na točnicu návesom s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou (2).

| 2.11.3. | Hodnota S je vertikálna hmotnosť v kilogramoch pôsobiaca na spojovacie zariadenie za statických podmienok pri prívese s nápravou v strede podľa vymedzenia v bode 2.13 s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou (2). |
| --- | --- |

2.11.3.

Hodnota S je vertikálna hmotnosť v kilogramoch pôsobiaca na spojovacie zariadenie za statických podmienok pri prívese s nápravou v strede podľa vymedzenia v bode 2.13 s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou (2).

| 2.11.4. | Hodnota V je teoretická referenčná hodnota amplitúdy vertikálnej sily pôsobiaca na spojovacie zariadenie prívesu s nápravou v strede s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony. Hodnota V sa berie ako základňa pre vertikálne zaťaženia pri dynamických skúškach.

  (pozri poznámku nižšie)
  pričom: | a je ekvivalentné vertikálne zrýchlenie na spojovacom zariadení závislé od druhu zavesenia zadnej nápravy ťažného vozidla. | Pre vzduchové zavesenie (alebo ekvivalentné zavesenia s rovnocennými charakteristikami tlmenia):
  a = 1,8 m/s2. |
| --- | --- | --- | --- |

2.11.4.

Hodnota V je teoretická referenčná hodnota amplitúdy vertikálnej sily pôsobiaca na spojovacie zariadenie prívesu s nápravou v strede s technicky prípustnou maximálnou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony. Hodnota V sa berie ako základňa pre vertikálne zaťaženia pri dynamických skúškach.

pričom:

a je ekvivalentné vertikálne zrýchlenie na spojovacom zariadení závislé od druhu zavesenia zadnej nápravy ťažného vozidla.

Pre vzduchové zavesenie (alebo ekvivalentné zavesenia s rovnocennými charakteristikami tlmenia):

a = 1,8 m/s2.

| | Pre ostatné druhy zavesenia:
  a = 2,4 m/s2. |
| --- | --- |

Pre ostatné druhy zavesenia:

a = 2,4 m/s2.

| | X je dĺžka úložnej plochy prívesu v metroch (pozri obrázok 1). |
| --- | --- |

X je dĺžka úložnej plochy prívesu v metroch (pozri obrázok 1).

| | L je vzdialenosť od stredu oka oja k stredu zmontovanej nápravy v metroch (pozri obrázok 1). |
| --- | --- |

L je vzdialenosť od stredu oka oja k stredu zmontovanej nápravy v metroch (pozri obrázok 1).

Poznámka: (ak je výsledkom hodnota menšia než 1,0, použije sa hodnota rovnajúca sa aspoň 1).

Formula

Obrázok 1

Rozmery prívesu s nápravou v strede

Image

| 2.12. | Symboly a vymedzenia použité v prílohe 6 k tomuto predpisu.
  Av= maximálne prípustné nápravové zaťaženie riadenej nápravy v tonách.
  C= hmotnosť prívesu s nápravou v strede v tonách – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.
  D= hodnota D vyjadrená v kN – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.
  Dc= hodnota Dc vyjadrená v kN pre prívesy s nápravou v strede – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.
  R= hmotnosť ťahaného vozidla v tonách – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.
  T= hmotnosť ťažného vozidla v tonách – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.
  Fa= statická zdvihová sila v kN.
  Fh= horizontálna zložka testovacej sily v pozdĺžnej osi vozidla v kN.
  Fs= vertikálna zložka testovacej sily v kN.
  S= statické vertikálne zaťaženie v kg.
  U= stanovené vertikálne zaťaženie točnice v tonách.
  V= hodnota V v kN – pozri bod 2.11.4 tohto predpisu.
  a= ekvivalent vertikálneho akceleračného faktora v bode spojenia prívesov s nápravou v strede závisiaci od spôsobu zavesenia zadnej(-ých) nápravy(-av) ťažného vozidla – pozri bod 2.11.4 tohto predpisu.
  e= pozdĺžna vzdialenosť medzi bodom spojenia spojovacej gule, ktorá môže byť rozoberateľná, a vertikálnou rovinou upevňovacích bodov (pozri obrázky 20c až 20f) v mm.
  f= vertikálna vzdialenosť medzi bodom spojenia spojovacích gúľ, ktorá môže byť rozobratá, a vertikálnou rovinou upevňovacích bodov (pozri obrázky 20c až 20f) v mm.
  g= gravitačné zrýchlenie, predpokladá sa 9,81 m/s2.
  L= teoretická dĺžka oja medzi stredom oka oja a stredom montážnej zostavy nápravy v metroch.
  X= dĺžka nosnej plochy prívesu s nápravou v strede v metroch.
  Indexy:
  O= maximálna skúšobná sila;
  U= minimálna skúšobná sila;
  a= statická sila;
  h= horizontálna;
  p= pulzujúca;
  res= výsledná;
  s= vertikálna;
  w= striedavá sila. |
| --- | --- |

2.12.

Symboly a vymedzenia použité v prílohe 6 k tomuto predpisu.

Av= maximálne prípustné nápravové zaťaženie riadenej nápravy v tonách.

C= hmotnosť prívesu s nápravou v strede v tonách – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.

D= hodnota D vyjadrená v kN – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.

Dc= hodnota Dc vyjadrená v kN pre prívesy s nápravou v strede – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.

R= hmotnosť ťahaného vozidla v tonách – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.

T= hmotnosť ťažného vozidla v tonách – pozri bod 2.11.1 tohto predpisu.

Fa= statická zdvihová sila v kN.

Fh= horizontálna zložka testovacej sily v pozdĺžnej osi vozidla v kN.

Fs= vertikálna zložka testovacej sily v kN.

S= statické vertikálne zaťaženie v kg.

U= stanovené vertikálne zaťaženie točnice v tonách.

V= hodnota V v kN – pozri bod 2.11.4 tohto predpisu.

a= ekvivalent vertikálneho akceleračného faktora v bode spojenia prívesov s nápravou v strede závisiaci od spôsobu zavesenia zadnej(-ých) nápravy(-av) ťažného vozidla – pozri bod 2.11.4 tohto predpisu.

e= pozdĺžna vzdialenosť medzi bodom spojenia spojovacej gule, ktorá môže byť rozoberateľná, a vertikálnou rovinou upevňovacích bodov (pozri obrázky 20c až 20f) v mm.

f= vertikálna vzdialenosť medzi bodom spojenia spojovacích gúľ, ktorá môže byť rozobratá, a vertikálnou rovinou upevňovacích bodov (pozri obrázky 20c až 20f) v mm.

g= gravitačné zrýchlenie, predpokladá sa 9,81 m/s2.

L= teoretická dĺžka oja medzi stredom oka oja a stredom montážnej zostavy nápravy v metroch.

X= dĺžka nosnej plochy prívesu s nápravou v strede v metroch.

Indexy:

O= maximálna skúšobná sila;

U= minimálna skúšobná sila;

a= statická sila;

h= horizontálna;

p= pulzujúca;

res= výsledná;

s= vertikálna;

w= striedavá sila.

| 2.13. | Pod pojmom „príves s nápravou v strede“ sa rozumie príves s ojom, ktorým sa nedá pohybovať vo vertikálnej rovine nezávisle od prívesu a ktorý má nápravu alebo nápravy umiestnené blízko ťažiska prívesu, ak je tento príves rovnomerne naložený. Vertikálne zaťaženie pôsobiace na spojovacie zariadenie ťažného vozidla nesmie prekročiť 10 % maximálnej hmotnosti prívesu alebo 1 000 kg, podľa toho, ktorá z hodnôt je nižšia.
  Pod maximálnou hmotnosťou prívesu s nápravou v strede sa rozumie celková hmotnosť prenášaná na vozovku nápravou alebo nápravami prívesu vtedy, ak je tento príves spojený s ťažným vozidlom a naložený na technicky prípustnú maximálnu hmotnosť (4). |
| --- | --- |

2.13.

Pod pojmom „príves s nápravou v strede“ sa rozumie príves s ojom, ktorým sa nedá pohybovať vo vertikálnej rovine nezávisle od prívesu a ktorý má nápravu alebo nápravy umiestnené blízko ťažiska prívesu, ak je tento príves rovnomerne naložený. Vertikálne zaťaženie pôsobiace na spojovacie zariadenie ťažného vozidla nesmie prekročiť 10 % maximálnej hmotnosti prívesu alebo 1 000 kg, podľa toho, ktorá z hodnôt je nižšia.

Pod maximálnou hmotnosťou prívesu s nápravou v strede sa rozumie celková hmotnosť prenášaná na vozovku nápravou alebo nápravami prívesu vtedy, ak je tento príves spojený s ťažným vozidlom a naložený na technicky prípustnú maximálnu hmotnosť (4).

| 2.14. | Pod pojmom „dokonalé mechanické spojenie“ sa rozumie, že konštrukcia a geometria zariadenia a jeho komponentov je taká, že sa neotvorí ani nerozpojí pôsobením akýchkoľvek síl alebo zložiek síl, ktorým je vystavené počas obvyklého používania alebo skúšania. |
| --- | --- |

2.14.

Pod pojmom „dokonalé mechanické spojenie“ sa rozumie, že konštrukcia a geometria zariadenia a jeho komponentov je taká, že sa neotvorí ani nerozpojí pôsobením akýchkoľvek síl alebo zložiek síl, ktorým je vystavené počas obvyklého používania alebo skúšania.

| 2.15. | Pod pojmom „typ vozidla“ sa rozumejú vozidlá, ktoré sa nelíšia v takých hlavných charakteristikách, ako je konštrukcia, rozmery, tvar a materiály príslušných častí týkajúcich sa upevnenia spojovacieho zariadenia alebo komponentu na ťažnom vozidle. Toto sa týka ťažného, ako aj prípojného vozidla. |
| --- | --- |

2.15.

Pod pojmom „typ vozidla“ sa rozumejú vozidlá, ktoré sa nelíšia v takých hlavných charakteristikách, ako je konštrukcia, rozmery, tvar a materiály príslušných častí týkajúcich sa upevnenia spojovacieho zariadenia alebo komponentu na ťažnom vozidle. Toto sa týka ťažného, ako aj prípojného vozidla.

3.   ŽIADOSŤ O TYPOVÉ SCHVÁLENIE MECHANICKÉHO SPOJOVACIEHO ZARIADENIA ALEBO KOMPONENTU

| 3.1. | Žiadosť o schválenie podáva držiteľ obchodného názvu alebo značky alebo ním riadne splnomocnený zástupca. |
| --- | --- |

3.1.

Žiadosť o schválenie podáva držiteľ obchodného názvu alebo značky alebo ním riadne splnomocnený zástupca.

| 3.2. | Žiadosť o každý typ mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu budú sprevádzať tieto informácie napr. prostredníctvom formulára o oznámení uvedeného v prílohe 1:






  3.2.1. | podrobné údaje o všetkých obchodných názvoch alebo značkách výrobcu a dodávateľa sa musia uviesť na spojovacom zariadení alebo komponente; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Žiadosť o každý typ mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu budú sprevádzať tieto informácie napr. prostredníctvom formulára o oznámení uvedeného v prílohe 1:

3.2.1.

podrobné údaje o všetkých obchodných názvoch alebo značkách výrobcu a dodávateľa sa musia uviesť na spojovacom zariadení alebo komponente;

| 3.2.2. | tri súbory výkresov, ktoré sú dostatočne podrobné na to, aby bolo možné definovať zariadenie alebo komponent a ktoré špecifikujú, ako sa upevňuje na vozidlo; na výkresoch musí byť uvedená poloha a priestor vyhradený pre schvaľovacie číslo a ostatné označenia uvedené v bode 7; |
| --- | --- |

3.2.2.

tri súbory výkresov, ktoré sú dostatočne podrobné na to, aby bolo možné definovať zariadenie alebo komponent a ktoré špecifikujú, ako sa upevňuje na vozidlo; na výkresoch musí byť uvedená poloha a priestor vyhradený pre schvaľovacie číslo a ostatné označenia uvedené v bode 7;

| 3.2.3. | uvedenie hodnôt D, Dc, S, V a U, ako sú platné a vymedzené v bode 2.11.
  Pre triedu A konzol sa uvádzajú maximálne prípustné hmotnosti ťažného vozidla a maximálne prípustného statického vertikálneho zaťaženia na ťažnú guľu, odporúčané výrobcom ťažného vozidla.






  3.2.3.1. | Charakteristické hodnoty sú zhodné minimálne s hodnotami uplatniteľnými na maximálne prípustné hmotnosti ťažného vozidla, prívesu alebo súpravy; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

uvedenie hodnôt D, Dc, S, V a U, ako sú platné a vymedzené v bode 2.11.

Pre triedu A konzol sa uvádzajú maximálne prípustné hmotnosti ťažného vozidla a maximálne prípustného statického vertikálneho zaťaženia na ťažnú guľu, odporúčané výrobcom ťažného vozidla.

3.2.3.1.

Charakteristické hodnoty sú zhodné minimálne s hodnotami uplatniteľnými na maximálne prípustné hmotnosti ťažného vozidla, prívesu alebo súpravy;

| 3.2.4. | podrobný technický opis zariadenia alebo komponentu uvádzajúci najmä jeho typ a použité materiály; |
| --- | --- |

3.2.4.

podrobný technický opis zariadenia alebo komponentu uvádzajúci najmä jeho typ a použité materiály;

| 3.2.5. | obmedzenia vozidiel, na ktoré možno upevniť spojovacie zariadenie – pozri prílohu 1 bod 12 a prílohu 5 bod 3.4; |
| --- | --- |

3.2.5.

obmedzenia vozidiel, na ktoré možno upevniť spojovacie zariadenie – pozri prílohu 1 bod 12 a prílohu 5 bod 3.4;

| 3.2.6. | jedna vzorka plus ďalšie vzorky, ako to požaduje orgán pre typové schválenie alebo technická služba; |
| --- | --- |

3.2.6.

jedna vzorka plus ďalšie vzorky, ako to požaduje orgán pre typové schválenie alebo technická služba;

| 3.2.7. | všetky vzorky sa úplne dokončia s použitím konečnej povrchovej úpravy. Ak však je konečnou úpravou náter alebo potiahnutie epoxidovým práškom, mal by sa tento krok sa vypustiť; |
| --- | --- |

3.2.7.

všetky vzorky sa úplne dokončia s použitím konečnej povrchovej úpravy. Ak však je konečnou úpravou náter alebo potiahnutie epoxidovým práškom, mal by sa tento krok sa vypustiť;

| 3.2.8. | v prípade mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu určeného pre zvláštny typ vozidla predloží výrobca zariadenia alebo komponentu taktiež údaje o montáži dodané výrobcom vozidla. Schvaľovací orgán alebo technická služba môžu takisto požadovať predvedenie vozidla reprezentujúceho tento typ. |
| --- | --- |

3.2.8.

v prípade mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu určeného pre zvláštny typ vozidla predloží výrobca zariadenia alebo komponentu taktiež údaje o montáži dodané výrobcom vozidla. Schvaľovací orgán alebo technická služba môžu takisto požadovať predvedenie vozidla reprezentujúceho tento typ.

4.   VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY NA MECHANICKÉ SPOJOVACIE ZARIADENIA ALEBO KOMPONENTY

| 4.1. | Každá vzorka vyhovuje charakteristikám o rozmeroch a pevnosti stanoveným v prílohách 5 a 6. Po ukončení skúšok uvedených v prílohe 6 nebudú žiadne praskliny, zlomeniny ani akákoľvek neprimeraná permanentná porucha, ktoré by mohli byť na ujmu uspokojivej prevádzke zariadenia alebo komponentu. |
| --- | --- |

4.1.

Každá vzorka vyhovuje charakteristikám o rozmeroch a pevnosti stanoveným v prílohách 5 a 6. Po ukončení skúšok uvedených v prílohe 6 nebudú žiadne praskliny, zlomeniny ani akákoľvek neprimeraná permanentná porucha, ktoré by mohli byť na ujmu uspokojivej prevádzke zariadenia alebo komponentu.

| 4.2. | Všetky časti mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu, ktorých porucha by mohla mať za následok oddelenie vozidla a prívesu, sa vyrobia z ocele. Môžu sa používať aj iné materiály za predpokladu, že výrobca preukáže ich rovnocennosť k spokojnosti orgánu pre typové schválenie alebo technickej služby zmluvnej strany, ktorá uplatňuje tento predpis. |
| --- | --- |

4.2.

Všetky časti mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu, ktorých porucha by mohla mať za následok oddelenie vozidla a prívesu, sa vyrobia z ocele. Môžu sa používať aj iné materiály za predpokladu, že výrobca preukáže ich rovnocennosť k spokojnosti orgánu pre typové schválenie alebo technickej služby zmluvnej strany, ktorá uplatňuje tento predpis.

| 4.3. | Mechanické spojovacie zariadenia alebo komponenty musia byť bezpečné z hľadiska ich prevádzky a spojenie a rozpojenie môže vykonať jedna osoba bez použitia náradia. S výnimkou spojovacích zariadení triedy T sa povoľujú iba zariadenia so samočinným spojením na pripájanie prívesov s maximálnou technicky prípustnou hmotnosťou vyššou ako 3,5 tony. |
| --- | --- |

4.3.

Mechanické spojovacie zariadenia alebo komponenty musia byť bezpečné z hľadiska ich prevádzky a spojenie a rozpojenie môže vykonať jedna osoba bez použitia náradia. S výnimkou spojovacích zariadení triedy T sa povoľujú iba zariadenia so samočinným spojením na pripájanie prívesov s maximálnou technicky prípustnou hmotnosťou vyššou ako 3,5 tony.

| 4.4. | Mechanické spojovacie zariadenia a komponenty sa navrhnú a vyrobia takým spôsobom, aby pri bežnom používaní a pri správnej údržbe a výmene opotrebovaných častí naďalej uspokojivo fungovali a zachovali si charakteristické vlastnosti predpísané týmto predpisom. |
| --- | --- |

4.4.

Mechanické spojovacie zariadenia a komponenty sa navrhnú a vyrobia takým spôsobom, aby pri bežnom používaní a pri správnej údržbe a výmene opotrebovaných častí naďalej uspokojivo fungovali a zachovali si charakteristické vlastnosti predpísané týmto predpisom.

| 4.5. | Všetky mechanické spojovacie zariadenia a komponenty sa navrhnú na účely pozitívneho mechanického zapojenia a uzavretá poloha musí byť zabezpečená aspoň raz pozitívnym mechanickým zapojením, pokiaľ nie sú stanovené ďalšie požiadavky v prílohe 5. Alternatívne môžu existovať dve alebo viaceré samostatné zostavy na zabezpečenie integrity zariadenia, avšak každá zostava sa navrhne na účely pozitívneho mechanického zapojenia a vykonajú sa skúšky jednotlivo pre akúkoľvek požiadavku uvedenú v prílohe 6. Pozitívne mechanické zapojenie sa uskutoční, ako je vymedzené v bode 2.14.
  Sily pružiny sa môžu použiť iba na uzatvorenie zariadenia a na zamedzenie účinkom vibrácie, ktoré spôsobujú presunutie komponentov zariadenia do polôh, v ktorých sa môžu otvoriť alebo rozpojiť.
  Porucha alebo vynechanie akejkoľvek jednotlivej pružiny neumožní otvorenie ani rozpojenie celého zariadenia. |
| --- | --- |

4.5.

Všetky mechanické spojovacie zariadenia a komponenty sa navrhnú na účely pozitívneho mechanického zapojenia a uzavretá poloha musí byť zabezpečená aspoň raz pozitívnym mechanickým zapojením, pokiaľ nie sú stanovené ďalšie požiadavky v prílohe 5. Alternatívne môžu existovať dve alebo viaceré samostatné zostavy na zabezpečenie integrity zariadenia, avšak každá zostava sa navrhne na účely pozitívneho mechanického zapojenia a vykonajú sa skúšky jednotlivo pre akúkoľvek požiadavku uvedenú v prílohe 6. Pozitívne mechanické zapojenie sa uskutoční, ako je vymedzené v bode 2.14.

Sily pružiny sa môžu použiť iba na uzatvorenie zariadenia a na zamedzenie účinkom vibrácie, ktoré spôsobujú presunutie komponentov zariadenia do polôh, v ktorých sa môžu otvoriť alebo rozpojiť.

Porucha alebo vynechanie akejkoľvek jednotlivej pružiny neumožní otvorenie ani rozpojenie celého zariadenia.

| 4.6. | Ku každému zariadeniu alebo komponentu sa priložia montážne a prevádzkové pokyny udávajúce pre príslušné osoby dostatok informácií potrebných na ich montáž na vozidlo a ich správnu prevádzku. Informácie budú uvedené aspoň v jazyku štátu, v ktorom sa bude spojovacie zariadenie ponúkať na predaj. V prípade zariadení a komponentov dodávaných pre montážnu linku používanú výrobcami vozidla alebo karosérie sa nemusia vyžadovať montážne ani prevádzkové pokyny pre každé spojovacie zariadenie, ale potom výrobca vozidla alebo karosérie bude zodpovedný za to, aby zabezpečil, že operátorovi vozidla sa poskytnú informácie potrebné na prevádzku spojovacieho zariadenia alebo komponentu. |
| --- | --- |

4.6.

Ku každému zariadeniu alebo komponentu sa priložia montážne a prevádzkové pokyny udávajúce pre príslušné osoby dostatok informácií potrebných na ich montáž na vozidlo a ich správnu prevádzku. Informácie budú uvedené aspoň v jazyku štátu, v ktorom sa bude spojovacie zariadenie ponúkať na predaj. V prípade zariadení a komponentov dodávaných pre montážnu linku používanú výrobcami vozidla alebo karosérie sa nemusia vyžadovať montážne ani prevádzkové pokyny pre každé spojovacie zariadenie, ale potom výrobca vozidla alebo karosérie bude zodpovedný za to, aby zabezpečil, že operátorovi vozidla sa poskytnú informácie potrebné na prevádzku spojovacieho zariadenia alebo komponentu.

| 4.7. | Pre zariadenia a komponenty triedy A alebo triedy S určené na použitie s prívesmi s maximálne prípustnou hmotnosťou nepresahujúcou 3,5 tony, ktoré vyrábajú výrobcovia bez spolupráce s výrobcom vozidla a kde sú zariadenia a komponenty, ak je to vhodné, určené na montáž po predaji, výška a ostatné montážne prvky spojovacieho zariadenia sa overia vo všetkých prípadoch orgánom pre typové schvaľovanie alebo technickou službou v súlade s prílohou 7 bodom 1. |
| --- | --- |

4.7.

Pre zariadenia a komponenty triedy A alebo triedy S určené na použitie s prívesmi s maximálne prípustnou hmotnosťou nepresahujúcou 3,5 tony, ktoré vyrábajú výrobcovia bez spolupráce s výrobcom vozidla a kde sú zariadenia a komponenty, ak je to vhodné, určené na montáž po predaji, výška a ostatné montážne prvky spojovacieho zariadenia sa overia vo všetkých prípadoch orgánom pre typové schvaľovanie alebo technickou službou v súlade s prílohou 7 bodom 1.

| 4.8. | Pre spojovacie zariadenia alebo komponenty určené pre ťažkú prevádzku a pre ostatné neštandardné rôzne spojovacie zariadenia alebo komponenty triedy S a triedy T sa uplatnia príslušné požiadavky v prílohách 5, 6 a 7 pre najbližšie štandardné alebo neštandardné zariadenie alebo komponent. |
| --- | --- |

4.8.

Pre spojovacie zariadenia alebo komponenty určené pre ťažkú prevádzku a pre ostatné neštandardné rôzne spojovacie zariadenia alebo komponenty triedy S a triedy T sa uplatnia príslušné požiadavky v prílohách 5, 6 a 7 pre najbližšie štandardné alebo neštandardné zariadenie alebo komponent.

5.   ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE VOZIDLA VYBAVENÉHO MECHANICKÝM SPOJOVACÍM ZARIADENÍM ALEBO KOMPONENTOM

| 5.1. | Ak výrobca vozidla žiada o schválenie vozidla vybaveného mechanickým spojovacím zariadením alebo komponentom alebo povolí používanie určitého vozidla na vlečenie akéhokoľvek typu prívesu, tak potom na žiadosť bona fide žiadateľa o možné typové schválenie pre mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent alebo orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej služby zmluvnej strany výrobca vozidla ochotne sprístupní tomuto žiadateľovi alebo orgánu, alebo technickej službe informácie, ktoré sa vyžadujú v bode 5.3, s cieľom umožniť výrobcovi spojovacieho zariadenia alebo komponentu správne navrhnúť a vyrobiť mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent pre takéto vozidlo. Na žiadosť bona fide žiadateľa o možné typové schválenie pre mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent sa poskytnú tomuto žiadateľovi všetky informácie uvedené v bode 5.3, ktorými disponuje orgán pre typové schválenie. |
| --- | --- |

5.1.

Ak výrobca vozidla žiada o schválenie vozidla vybaveného mechanickým spojovacím zariadením alebo komponentom alebo povolí používanie určitého vozidla na vlečenie akéhokoľvek typu prívesu, tak potom na žiadosť bona fide žiadateľa o možné typové schválenie pre mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent alebo orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej služby zmluvnej strany výrobca vozidla ochotne sprístupní tomuto žiadateľovi alebo orgánu, alebo technickej službe informácie, ktoré sa vyžadujú v bode 5.3, s cieľom umožniť výrobcovi spojovacieho zariadenia alebo komponentu správne navrhnúť a vyrobiť mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent pre takéto vozidlo. Na žiadosť bona fide žiadateľa o možné typové schválenie pre mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent sa poskytnú tomuto žiadateľovi všetky informácie uvedené v bode 5.3, ktorými disponuje orgán pre typové schválenie.

| 5.2. | Žiadosť o schválenie typu vozidla s ohľadom na upevnenie mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu predkladá výrobca vozidla alebo ním riadne splnomocnený zástupca. |
| --- | --- |

5.2.

Žiadosť o schválenie typu vozidla s ohľadom na upevnenie mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu predkladá výrobca vozidla alebo ním riadne splnomocnený zástupca.

| 5.3. | V žiadosti sa uvedú nasledujúce informácie s cieľom umožniť orgánu pre typové schválenie vyplniť formulár o oznámení uvedený v prílohe 2:






  5.3.1. | podrobný opis typu vozidla a mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu a na požiadanie orgánu pre typové schválenie alebo technickej služby kópia formulára o schválení zariadenia alebo komponentu; |
| --- | --- | --- |

5.3.

V žiadosti sa uvedú nasledujúce informácie s cieľom umožniť orgánu pre typové schválenie vyplniť formulár o oznámení uvedený v prílohe 2:

5.3.1.

podrobný opis typu vozidla a mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu a na požiadanie orgánu pre typové schválenie alebo technickej služby kópia formulára o schválení zariadenia alebo komponentu;

| 5.3.2. | v informáciách sa taktiež zahrnú maximálne prípustné hmotnosti ťažných a ťahaných vozidiel, rozloženie maximálne prípustnej hmotnosti ťažného vozidla na jednotlivé nápravy, maximálne prípustné zaťaženia nápravy, maximálne prípustné vertikálne zaťaženie zadnej časti ťažného vozidla a podrobné údaje a/alebo náčrty inštalačných montážnych bodov pre zariadenie alebo komponent a akékoľvek ďalšie vystužovacie platne, podporné konzoly atď., ktoré sú potrebné na pripojenie mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu na ťažné vozidlo.






  5.3.2.1. | Stav zaťaženia, pri ktorom sa má merať výška ťažnej gule vozidiel kategórie M1 – pozri bod 2 prílohy 7, dodatok 1; |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

v informáciách sa taktiež zahrnú maximálne prípustné hmotnosti ťažných a ťahaných vozidiel, rozloženie maximálne prípustnej hmotnosti ťažného vozidla na jednotlivé nápravy, maximálne prípustné zaťaženia nápravy, maximálne prípustné vertikálne zaťaženie zadnej časti ťažného vozidla a podrobné údaje a/alebo náčrty inštalačných montážnych bodov pre zariadenie alebo komponent a akékoľvek ďalšie vystužovacie platne, podporné konzoly atď., ktoré sú potrebné na pripojenie mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu na ťažné vozidlo.

5.3.2.1.

Stav zaťaženia, pri ktorom sa má merať výška ťažnej gule vozidiel kategórie M1 – pozri bod 2 prílohy 7, dodatok 1;

| 5.3.3. | tri súbory výkresov, ktoré sú dostatočne podrobné na určenie zariadenia alebo komponentu a ktoré špecifikujú, ako sa má upevniť na vozidlo. Na výkresoch sa uvedie poloha a priestor vyhradené pre schvaľovacie číslo a ostatné označenia uvedené v bode 7; |
| --- | --- |

5.3.3.

tri súbory výkresov, ktoré sú dostatočne podrobné na určenie zariadenia alebo komponentu a ktoré špecifikujú, ako sa má upevniť na vozidlo. Na výkresoch sa uvedie poloha a priestor vyhradené pre schvaľovacie číslo a ostatné označenia uvedené v bode 7;

| 5.3.4. | podrobný technický opis zariadenia alebo komponentu, ktorý uvádza najmä jeho typ a použité materiály; |
| --- | --- |

5.3.4.

podrobný technický opis zariadenia alebo komponentu, ktorý uvádza najmä jeho typ a použité materiály;

| 5.3.5. | uvedenie hodnôt D, Dc, S, V a U platných a vymedzených v bode 2.11.






  5.3.5.1. | Charakteristické hodnoty sú zhodné minimálne s hodnotami maximálne prípustných hmotností ťažného vozidla, prívesu alebo súpravy; |
| --- | --- | --- |

5.3.5.

uvedenie hodnôt D, Dc, S, V a U platných a vymedzených v bode 2.11.

5.3.5.1.

Charakteristické hodnoty sú zhodné minimálne s hodnotami maximálne prípustných hmotností ťažného vozidla, prívesu alebo súpravy;

| 5.3.6. | vozidlo, ktoré predstavuje typ na schválenie a je vybavené mechanickým spojovacím zariadením, sa predloží orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej službe, ktoré môžu taktiež požadovať ďalšie vzorky zariadenia alebo komponentu; |
| --- | --- |

5.3.6.

vozidlo, ktoré predstavuje typ na schválenie a je vybavené mechanickým spojovacím zariadením, sa predloží orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej službe, ktoré môžu taktiež požadovať ďalšie vzorky zariadenia alebo komponentu;

| 5.3.7. | vozidlo, ktoré nemá všetky komponenty príslušné pre daný typ, sa môže prijať za predpokladu, že žiadateľ môže preukázať k spokojnosti orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej služby, že neprítomnosť komponentov nemá žiadny vplyv na výsledky prehliadky, pokiaľ ide o požiadavky tohto predpisu. |
| --- | --- |

5.3.7.

vozidlo, ktoré nemá všetky komponenty príslušné pre daný typ, sa môže prijať za predpokladu, že žiadateľ môže preukázať k spokojnosti orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej služby, že neprítomnosť komponentov nemá žiadny vplyv na výsledky prehliadky, pokiaľ ide o požiadavky tohto predpisu.

6.   VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY NA VOZIDLÁ VYBAVENÉ MECHANICKÝM SPOJOVACÍM ZARIADENÍM ALEBO KOMPONENTOM

| 6.1. | Mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent upevnené na vozidlo sa schvália v súlade s požiadavkami bodov 3 a 4 a príloh 5 a 6 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

6.1.

Mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent upevnené na vozidlo sa schvália v súlade s požiadavkami bodov 3 a 4 a príloh 5 a 6 k tomuto predpisu.

| 6.2. | Montáž mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu splní požiadavky prílohy 7 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

6.2.

Montáž mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu splní požiadavky prílohy 7 k tomuto predpisu.

| 6.3. | Poskytnú sa prevádzkové pokyny na používanie spojovacieho zariadenia alebo komponentu, ktoré zahrnú akékoľvek osobitné pokyny na prevádzku, ktoré sú odlišné od tých, ktoré sú bežné pri type spojovacieho zariadenia alebo komponentu a pokyny na spojenie a rozpojenie s rôznymi spôsobmi prevádzky, napríklad pri rôznych uhloch medzi ťažnými a ťahanými vozidlami. Každé vozidlo sa vybaví takýmito prevádzkovými pokynmi, ktoré budú aspoň v jazyku krajiny, v ktorej sa bude ponúkať na predaj. |
| --- | --- |

6.3.

Poskytnú sa prevádzkové pokyny na používanie spojovacieho zariadenia alebo komponentu, ktoré zahrnú akékoľvek osobitné pokyny na prevádzku, ktoré sú odlišné od tých, ktoré sú bežné pri type spojovacieho zariadenia alebo komponentu a pokyny na spojenie a rozpojenie s rôznymi spôsobmi prevádzky, napríklad pri rôznych uhloch medzi ťažnými a ťahanými vozidlami. Každé vozidlo sa vybaví takýmito prevádzkovými pokynmi, ktoré budú aspoň v jazyku krajiny, v ktorej sa bude ponúkať na predaj.

7.   OZNAČENIA

| 7.1. | Typy mechanických spojovacích zariadení alebo komponentov predložené na schválenie sa označia obchodným názvom alebo značkou výrobcu, dodávateľa alebo žiadateľa. |
| --- | --- |

7.1.

Typy mechanických spojovacích zariadení alebo komponentov predložené na schválenie sa označia obchodným názvom alebo značkou výrobcu, dodávateľa alebo žiadateľa.

| 7.2. | Zabezpečí sa dostatočne veľký priestor na uvedenie schvaľovacej značky uvedenej v bode 8.5 a vyobrazenej v prílohe 3. Tento priestor sa vyznačí na výkresoch uvedených v bode 3.2.2. |
| --- | --- |

7.2.

Zabezpečí sa dostatočne veľký priestor na uvedenie schvaľovacej značky uvedenej v bode 8.5 a vyobrazenej v prílohe 3. Tento priestor sa vyznačí na výkresoch uvedených v bode 3.2.2.

| 7.3. | Vedľa schvaľovacej značky uvedenej v bodoch 7.2 a 8.5 sa mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent označí triedou spojovacieho zariadenia definovanou v bode 2.6 a príslušnými charakteristickými hodnotami definovanými v bode 2.11 a znázornenými v prílohe 4. Miesto pre tieto označenia sa uvedie na výkresoch uvedených v bode 3.2.2.
  Charakteristické hodnoty nemusia byť vyznačené v prípadoch, keď sú tieto hodnoty definované v klasifikácii uvedenej v tomto predpise, napríklad triedy A50-1 až A50-5. |
| --- | --- |

7.3.

Vedľa schvaľovacej značky uvedenej v bodoch 7.2 a 8.5 sa mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent označí triedou spojovacieho zariadenia definovanou v bode 2.6 a príslušnými charakteristickými hodnotami definovanými v bode 2.11 a znázornenými v prílohe 4. Miesto pre tieto označenia sa uvedie na výkresoch uvedených v bode 3.2.2.

Charakteristické hodnoty nemusia byť vyznačené v prípadoch, keď sú tieto hodnoty definované v klasifikácii uvedenej v tomto predpise, napríklad triedy A50-1 až A50-5.

| 7.4. | Ak je mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent schválený pre alternatívne charakteristické hodnoty v rámci tej istej triedy spojenia alebo zariadenia, vyznačia sa na zariadení alebo na komponente maximálne dve alternatívy. |
| --- | --- |

7.4.

Ak je mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent schválený pre alternatívne charakteristické hodnoty v rámci tej istej triedy spojenia alebo zariadenia, vyznačia sa na zariadení alebo na komponente maximálne dve alternatívy.

| 7.5. | Ak je používanie mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu obmedzené akýmkoľvek spôsobom, napríklad ak sa nemá používať s riadiacimi klinmi, vyznačí sa takéto obmedzenie na zariadení alebo na komponente. |
| --- | --- |

7.5.

Ak je používanie mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu obmedzené akýmkoľvek spôsobom, napríklad ak sa nemá používať s riadiacimi klinmi, vyznačí sa takéto obmedzenie na zariadení alebo na komponente.

| 7.6. | Všetky označenia musia byť trvalé a čitateľné v čase montáže zariadenia alebo komponentu na vozidlo. |
| --- | --- |

7.6.

Všetky označenia musia byť trvalé a čitateľné v čase montáže zariadenia alebo komponentu na vozidlo.

8.   TYPOVÉ SCHVÁLENIE

| 8.1. | Ak vzorka(-y) určitého typu mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu spĺňa(-jú) požiadavky tohto predpisu, schváli sa s ohľadom na uspokojivo splnené požiadavky bodu 10. |
| --- | --- |

8.1.

Ak vzorka(-y) určitého typu mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu spĺňa(-jú) požiadavky tohto predpisu, schváli sa s ohľadom na uspokojivo splnené požiadavky bodu 10.

| 8.2. | Každému schválenému typu bude pridelené schvaľovacie číslo. Prvé dve číslice označujú číslo posledných zmien a doplnení zahŕňajúcich hlavné technické zmeny vykonané na tomto predpise v čase vydania schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť rovnaké číslo inému typu zariadenia alebo komponentu uvedenému v tomto predpise. |
| --- | --- |

8.2.

Každému schválenému typu bude pridelené schvaľovacie číslo. Prvé dve číslice označujú číslo posledných zmien a doplnení zahŕňajúcich hlavné technické zmeny vykonané na tomto predpise v čase vydania schválenia. Tá istá zmluvná strana nesmie prideliť rovnaké číslo inému typu zariadenia alebo komponentu uvedenému v tomto predpise.

| 8.3. | Oznámenie o schválení alebo rozšírení, zamietnutí alebo odobratí schválenia alebo o trvalo ukončenej výrobe týkajúce sa typu mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu schváleného podľa tohto predpisu sa oznámi stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára o oznámení v súlade so vzorom v prílohe 1 alebo v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

8.3.

Oznámenie o schválení alebo rozšírení, zamietnutí alebo odobratí schválenia alebo o trvalo ukončenej výrobe týkajúce sa typu mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu schváleného podľa tohto predpisu sa oznámi stranám dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis prostredníctvom formulára o oznámení v súlade so vzorom v prílohe 1 alebo v prílohe 2 k tomuto predpisu.

| 8.4. | Okrem značky predpísanej v bode 7.1 sa na každé mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent schválené podľa tohto predpisu pripevní na mieste uvedenom v bode 7.2 schvaľovacia značka opísaná v bode 8.5. |
| --- | --- |

8.4.

Okrem značky predpísanej v bode 7.1 sa na každé mechanické spojovacie zariadenie alebo komponent schválené podľa tohto predpisu pripevní na mieste uvedenom v bode 7.2 schvaľovacia značka opísaná v bode 8.5.

| 8.5. | Medzinárodná schvaľovacia značka pozostáva z:






  8.5.1. | kruhu obklopujúceho písmeno „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo štátu, ktorý schválenie udelil (5); |
| --- | --- | --- |

8.5.

Medzinárodná schvaľovacia značka pozostáva z:

8.5.1.

kruhu obklopujúceho písmeno „E“, za ktorým nasleduje rozlišovacie číslo štátu, ktorý schválenie udelil (5);

| 8.5.2. | schvaľovacie číslo predpísané v bode 8.2; |
| --- | --- |

8.5.2.

schvaľovacie číslo predpísané v bode 8.2;

| 8.5.3. | schvaľovacia značka a číslo sa usporiadajú tak, ako je znázornené v príklade v prílohe 3. |
| --- | --- |

8.5.3.

schvaľovacia značka a číslo sa usporiadajú tak, ako je znázornené v príklade v prílohe 3.

9.   ÚPRAVY MECHANICKÉHO SPOJOVACIEHO ZARIADENIA ALEBO KOMPONENTU, ALEBO VOZIDLA A ROZŠÍRENIE SCHVÁLENIA

| 9.1. | Akákoľvek úprava typu mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu, alebo vozidla definovaného v bode 2.10 sa oznámi orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej službe, ktoré schválenie udelili. Orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba potom môže buď:






  9.1.1. | usúdiť, že dané úpravy by pravdepodobne nemali značný nepriaznivý vplyv a že zariadenie, komponent alebo vozidlo v každom prípade naďalej spĺňa požiadavky, alebo |
| --- | --- | --- |

9.1.

Akákoľvek úprava typu mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu, alebo vozidla definovaného v bode 2.10 sa oznámi orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej službe, ktoré schválenie udelili. Orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba potom môže buď:

9.1.1.

usúdiť, že dané úpravy by pravdepodobne nemali značný nepriaznivý vplyv a že zariadenie, komponent alebo vozidlo v každom prípade naďalej spĺňa požiadavky, alebo

| 9.1.2. | si vyžiadať ďalší skúšobný protokol. |
| --- | --- |

9.1.2.

si vyžiadať ďalší skúšobný protokol.

| 9.2. | Potvrdenie alebo zamietnutie schválenia s uvedením úpravy sa oznámi zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis postupom predpísaným v bode 8.3. |
| --- | --- |

9.2.

Potvrdenie alebo zamietnutie schválenia s uvedením úpravy sa oznámi zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis postupom predpísaným v bode 8.3.

| 9.3. | Orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba vydávajúce rozšírené schválenie udelia sériové číslo takémuto rozšíreniu a oznámia to zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis postupom predpísaným v bode 8.3. |
| --- | --- |

9.3.

Orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba vydávajúce rozšírené schválenie udelia sériové číslo takémuto rozšíreniu a oznámia to zmluvným stranám uplatňujúcim tento predpis postupom predpísaným v bode 8.3.

10.   ZHODA VÝROBNÝCH POSTUPOV

Postupy zhody výroby musia byť v súlade s postupmi stanovenými v dohode, v dodatku 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) a musia spĺňať tieto požiadavky:

| 10.1. | Držiteľ schválenia musí zabezpečiť, aby sa výsledky zhody výrobných skúšok zaznamenali a aby sa pripojili doklady, ktoré budú prístupné v rámci obdobia určeného po dohode s orgánom pre schvaľovanie alebo s technickou službou. Toto obdobie nesmie prekročiť 10 rokov a začína sa dátumom definitívneho ukončenia výroby. |
| --- | --- |

10.1.

Držiteľ schválenia musí zabezpečiť, aby sa výsledky zhody výrobných skúšok zaznamenali a aby sa pripojili doklady, ktoré budú prístupné v rámci obdobia určeného po dohode s orgánom pre schvaľovanie alebo s technickou službou. Toto obdobie nesmie prekročiť 10 rokov a začína sa dátumom definitívneho ukončenia výroby.

| 10.2. | Orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba, ktorí udelili typové označenie, môžu kedykoľvek overovať súlad kontrolných metód používaných v každom výrobnom zariadení. Zvyčajne sa tieto overovania vykonávajú jedenkrát každé dva roky. |
| --- | --- |

10.2.

Orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba, ktorí udelili typové označenie, môžu kedykoľvek overovať súlad kontrolných metód používaných v každom výrobnom zariadení. Zvyčajne sa tieto overovania vykonávajú jedenkrát každé dva roky.

11.   SANKCIE V PRÍPADE NEZHODY VÝROBY

| 11.1. | Schválenie udelené s ohľadom na typ mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu podľa tohto predpisu môže byť odňaté vtedy, ak nie sú splnené požiadavky alebo ak zariadenie alebo komponent označený značkou schválenia nevyhovuje schválenému typu. |
| --- | --- |

11.1.

Schválenie udelené s ohľadom na typ mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu podľa tohto predpisu môže byť odňaté vtedy, ak nie sú splnené požiadavky alebo ak zariadenie alebo komponent označený značkou schválenia nevyhovuje schválenému typu.

| 11.2. | Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne to oznámi druhej zmluvnej strane uplatňujúcej tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia v súlade so vzorom uvedeným v prílohe 1 alebo v prílohe 2 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

11.2.

Ak zmluvná strana dohody uplatňujúca tento predpis odníme schválenie, ktoré predtým udelila, bezodkladne to oznámi druhej zmluvnej strane uplatňujúcej tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia v súlade so vzorom uvedeným v prílohe 1 alebo v prílohe 2 k tomuto predpisu.

12.   DEFINITÍVNE ZASTAVENIE VÝROBY

Ak držiteľ schválenia prestane úplne vyrábať určitý typ mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu schváleného v súlade s týmto predpisom, oznámi to bezodkladne orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej službe, ktorá schválenie udelila. Po prijatí príslušného oznámenia takýto orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba informujú ostatné zmluvné strany dohody z roku 1958 uplatňujúce tento predpis prostredníctvom formulára oznámenia v súlade so vzorom uvedeným v prílohe 1 alebo v prílohe 2 k tomuto predpisu.

13.   PRECHODNÉ USTANOVENIA

Pokiaľ generálny tajomník Spojených národov nebude informovaný inak, zmluvné strany uplatňujúce tento predpis, ktoré sú členskými štátmi Európskeho spoločenstva (v čase prijímania série zmien a doplnení 01 Taliansko, Holandsko, Belgicko, Spojené kráľovstvo, Luxembursko, Fínsko a Grécko) vyhlásia, že pokiaľ ide o mechanické spojovacie zariadenia a komponenty, budú viazané iba záväzkami dohody, ku ktorej je tento predpis pripojený, s ohľadom na takéto zariadenia a komponenty určené pre vozidlá iných kategórií ako M1.

14.   NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH SLUŽIEB ZODPOVEDNÝCH ZA SCHVAĽOVACIE SKÚŠKY A NÁZVY A ADRESY SPRÁVNYCH ORGÁNOV

| 14.1. | Zmluvné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú schválenie a ktorým sa majú zasielať osvedčenia o schválení alebo o rozšírení, zamietnutí alebo odňatí schválenia alebo oznámenia o definitívnom zastavení výroby vydané v iných krajinách. |
| --- | --- |

14.1.

Zmluvné strany dohody z roku 1958, ktoré uplatňujú tento predpis, oznamujú sekretariátu Organizácie Spojených národov názvy a adresy technických služieb zodpovedných za vykonávanie schvaľovacích skúšok a názvy a adresy správnych orgánov, ktoré udeľujú schválenie a ktorým sa majú zasielať osvedčenia o schválení alebo o rozšírení, zamietnutí alebo odňatí schválenia alebo oznámenia o definitívnom zastavení výroby vydané v iných krajinách.

---

(1)  V zmysle článku 1 písm. t) a u) Dohovoru o cestnej doprave (Viedeň 1968).

(2)  Hmotnosť T a R a technicky prípustná maximálna hmotnosť môžu byť väčšie ako prípustná maximálna hmotnosť stanovená vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

(3)  Pozri vymedzenia v predpise č. 13 priložené k Dohode z roku 1958, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok vzájomného uznávania udelených schválení na základe týchto predpisov. Vymedzenie sa tiež nachádza v prílohe k Súhrnnej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R. E. 3) (dokument TRANS/WP. 29/78/Rev. 1/Amend. 2).

(4)  Technicky prípustná hmotnosť môže byť väčšia ako maximálne povolená hmotnosť stanovená vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

(5)  1 pre Nemecko, 2 pre Francúzsko, 3 pre Taliansko, 4 pre Holandsko, 5 pre Švédsko, 6 pre Belgicko, 7 pre Maďarsko, 8 pre Českú republiku, 9 pre Španielsko, 10 pre Juhosláviu, 11 pre Spojené kráľovstvo, 12 pre Rakúsko, 13 pre Luxembursko, 14 pre Švajčiarsko, 15 (neobsadené), 16 pre Nórsko, 17 pre Fínsko, 18 pre Dánsko, 19 pre Rumunsko, 20 pre Poľsko, 21 pre Portugalsko, 22 pre Ruskú federáciu, 23 pre Grécko, 24 pre Írsko, 25 pre Chorvátsko, 26 pre Slovinsko, 27 pre Slovensko, 28 pre Bielorusko, 29 pre Estónsko, 30 (neobsadené), 31 pre Bosnu a Hercegovinu, 32 pre Lotyšsko, 33 (neobsadené), 34 pre Bulharsko, 35 a 36 (neobsadené), 37 pre Turecko, 38 a 39 (neobsadené), 40 pre Bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, 41 (neobsadené), 42 pre Európske spoločenstvo (typové schválenia udeľujú členské štáty, ktoré používajú svoje príslušné symboly EHK), 43 pre Japonsko, 44 (neobsadené), 45 pre Austráliu a 46 pre Ukajinu. Nasledujúce čísla sa pridelia ostatným krajinám v chronologickom poradí, v akom budú ratifikovať Dohodu týkajúcu sa prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré sa môžu montovať a/alebo používať na kolesových vozidlách, a o podmienkach vzájomného uznávania schválení udelených na základe týchto predpisov, alebo k nej pristúpia, a takto pridelené čísla oznámi zmluvným stranám dohody generálny tajomník Organizácie Spojených národov.

---

PRÍLOHA 1

OZNÁMENIE

[maximálny formát: A 4 (210 × 297 mm)]

Image

Image

---

PRÍLOHA 2

OZNÁMENIE

[maximálny formát: A 4 (210 × 297 mm)]

Image

---

PRÍLOHA 3

PRÍKLADY USPORIADANIA SCHVAĽOVACEJ ZNAČKY

Image

---

PRÍLOHA 4

Príklady usporiadania označenia charakteristických hodnôt

| 1. | Všetky mechanické spojovacie zariadenia alebo komponenty sa označia triedou zariadenia alebo komponentu. Opatria sa ďalej označením udávajúcim výkonnosť vyjadrenú charakteristickými hodnotami definovanými v bode 2.11 tohto predpisu. |
| --- | --- |

1.

Všetky mechanické spojovacie zariadenia alebo komponenty sa označia triedou zariadenia alebo komponentu. Opatria sa ďalej označením udávajúcim výkonnosť vyjadrenú charakteristickými hodnotami definovanými v bode 2.11 tohto predpisu.

| 1.1. | Výška všetkých písmen a čísel sa nestanoví nižšie ako pri schvaľovacom čísle, t. j. a/3 kde a je 8 mm. |
| --- | --- |

1.1.

Výška všetkých písmen a čísel sa nestanoví nižšie ako pri schvaľovacom čísle, t. j. a/3 kde a je 8 mm.

| 1.2. | Charakteristické hodnoty uplatniteľné na každé zariadenie alebo komponent, ktoré majú byť označené, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke – pozri taktiež bod 7.3 tohto predpisu:

  Tabuľka 1


  Príslušné charakteristické hodnoty, ktoré sa majú vyznačiť na spojovacích zariadeniach alebo komponentoch












  Opis mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu | Príslušné charakteristické hodnoty, ktoré sa majú vyznačiť |
| --- | --- | --- |
| Trieda | D | Dc | S | U | V |
| Spojovacie gule, konzoly – pozri prílohu 5 bod 1 tohto predpisu | * | * | | * | | |
| Spojovacie hlavice | * | * | | * | | |
| Závesy | * | * | * | * | | * |
| Oká oja | * | * | * | * | | * |
| Oje | * | * | * | * | | * |
| Nosníky | * | * | * | * | | * |
| Točnice | * | * | | | * | |
| Návesné čapy | * | * | | | | |
| Montážne dosky točnice | * | * | | | * | |
| Hákové spojenia | * | * | * | * | | * |

1.2.

Charakteristické hodnoty uplatniteľné na každé zariadenie alebo komponent, ktoré majú byť označené, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke – pozri taktiež bod 7.3 tohto predpisu:

Tabuľka 1

Príslušné charakteristické hodnoty, ktoré sa majú vyznačiť na spojovacích zariadeniach alebo komponentoch

Opis mechanického spojovacieho zariadenia alebo komponentu

Príslušné charakteristické hodnoty, ktoré sa majú vyznačiť

Trieda

D

Dc

S

U

V

Spojovacie gule, konzoly – pozri prílohu 5 bod 1 tohto predpisu

*

*

*

Spojovacie hlavice

*

*

*

Závesy

*

*

*

*

*

Oká oja

*

*

*

*

*

Oje

*

*

*

*

*

Nosníky

*

*

*

*

*

Točnice

*

*

*

Návesné čapy

*

*

Montážne dosky točnice

*

*

*

Hákové spojenia

*

*

*

*

*

Príklady: C50-X D130 Dc 90 S1000 V35 označuje neštandardný záves triedy C50-X s maximálnou hodnotou D 130 kN, s maximálnou povolenou hodnotou Dc 90 kN, s maximálnou povolenou statickou vertikálnou hmotnosťou 1 000 kg a s maximálnou povolenou hodnotou V 35 kN.

A50-X D20 S120 označuje štandardnú konzolu so spojovacou guľou triedy A50-X s maximálnou hodnotou D 20 kN a s maximálnou povolenou statickou vertikálnou hmotnosťou 120 kg.

---

PRÍLOHA 5

Požiadavky na mechanické spojovacie zariadenia alebo komponenty

1.   SPOJOVACIE GULE A KONZOLY

Požiadavky uvedené v bodoch 1.1 až 1.5 tejto prílohy sú uplatniteľné na všetky spojovacie gule a konzoly triedy A. V bode 1.6 sú podrobne uvedené ďalšie požiadavky, ktoré musia spĺňať štandardné spojovacie gule s priemerom 50 mm so skrutkovým upevnením prírubového typu.

| 1.1. | Spojovacie gule triedy A majú zodpovedať obrázku 2 vonkajším tvarom a vonkajšími rozmermi.

  Obrázok 2


  Spojovacia guľa triedy A |
| --- | --- |

1.1.

Spojovacie gule triedy A majú zodpovedať obrázku 2 vonkajším tvarom a vonkajšími rozmermi.

Obrázok 2

Spojovacia guľa triedy A

Image

| 1.2. | Tvar a rozmery konzol musia spĺňať požiadavky výrobcu vozidla týkajúce sa bodov pripevnenia a v prípade potreby ďalších montážnych zariadení alebo komponentov. |
| --- | --- |

1.2.

Tvar a rozmery konzol musia spĺňať požiadavky výrobcu vozidla týkajúce sa bodov pripevnenia a v prípade potreby ďalších montážnych zariadení alebo komponentov.

| 1.3. | Odstrániteľné spojovacie gule:






  1.3.1. | V prípade odstrániteľných spojovacích gúľ alebo komponentov skrutkového upevnenia, napríklad triedy A50-X, usporiadanie bodu spojenia a systému uzamknutia sa navrhnú na účely pozitívneho mechanického zapojenia. |
| --- | --- | --- |

1.3.

Odstrániteľné spojovacie gule:

1.3.1.

V prípade odstrániteľných spojovacích gúľ alebo komponentov skrutkového upevnenia, napríklad triedy A50-X, usporiadanie bodu spojenia a systému uzamknutia sa navrhnú na účely pozitívneho mechanického zapojenia.

| 1.3.2. | V prípade odstrániteľnej spojovacej gule alebo komponentu, ktoré môžu byť schválené jednotlivo na používanie s celým radom konzol na rôzne použitie na vozidlách, napríklad triedy A50-X, má byť voľný priestor okolo spojovacej gule upevnenej na konzole taký, ako je predpísaný v prílohe 7, obrázok 25. |
| --- | --- |

1.3.2.

V prípade odstrániteľnej spojovacej gule alebo komponentu, ktoré môžu byť schválené jednotlivo na používanie s celým radom konzol na rôzne použitie na vozidlách, napríklad triedy A50-X, má byť voľný priestor okolo spojovacej gule upevnenej na konzole taký, ako je predpísaný v prílohe 7, obrázok 25.

| 1.4. | Spojovacie gule a ťažné zariadenia musia vyhovovať skúškam uvedeným v bode 3.1 alebo v bode 3.10 prílohy 6 podľa voľby výrobcu. Vždy však platia požiadavky uvedené v bodoch 3.1.7 a 3.1.8. |
| --- | --- |

1.4.

Spojovacie gule a ťažné zariadenia musia vyhovovať skúškam uvedeným v bode 3.1 alebo v bode 3.10 prílohy 6 podľa voľby výrobcu. Vždy však platia požiadavky uvedené v bodoch 3.1.7 a 3.1.8.

| 1.5. | Výrobcovia konzol zabudujú upevňovacie body, na ktoré sa môžu pripevniť sekundárne spojenia alebo zariadenia potrebné na to, aby v prípade rozpojenia hlavného spojovacieho zariadenia umožnili automatické zastavenie prívesu. Táto požiadavka je nevyhnutná, aby vozidlá spĺňali požiadavky bodu 5.2.2.9 predpisu EHR OSN č. 13 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa schválenia vozidiel kategórií M, N a O s ohľadom na brzdenie. |
| --- | --- |

1.5.

Výrobcovia konzol zabudujú upevňovacie body, na ktoré sa môžu pripevniť sekundárne spojenia alebo zariadenia potrebné na to, aby v prípade rozpojenia hlavného spojovacieho zariadenia umožnili automatické zastavenie prívesu. Táto požiadavka je nevyhnutná, aby vozidlá spĺňali požiadavky bodu 5.2.2.9 predpisu EHR OSN č. 13 – Jednotné ustanovenia týkajúce sa schválenia vozidiel kategórií M, N a O s ohľadom na brzdenie.

| 1.5.1. | Upevňovacie body pre sekundárne spojovacie zariadenie a/alebo ťažné lano sa umiestnia tak, aby počas používania sekundárne spojenie alebo ťažné lano neobmedzovali obvyklý pohyb spojovacieho zariadenia ani nezasahovali do obvyklej činnosti systému zotrvačného brzdenia.
  Jeden upevňovací bod sa umiestni vo vzdialenosti 100 mm od vertikálnej roviny, ktorá prechádza stredom pohybu spojovacieho zariadenia. Ak to nie je možné, tak sa dva upevňovacie body umiestnia spôsobom jeden na každej strane vertikálnej osi a rovnako vzdialené od osi maximálne 250 mm. Upevňovací(-ie) bod(-y) sa umiestnia čo najďalej a najvyššie, ako je to možné. |
| --- | --- |

1.5.1.

Upevňovacie body pre sekundárne spojovacie zariadenie a/alebo ťažné lano sa umiestnia tak, aby počas používania sekundárne spojenie alebo ťažné lano neobmedzovali obvyklý pohyb spojovacieho zariadenia ani nezasahovali do obvyklej činnosti systému zotrvačného brzdenia.

Jeden upevňovací bod sa umiestni vo vzdialenosti 100 mm od vertikálnej roviny, ktorá prechádza stredom pohybu spojovacieho zariadenia. Ak to nie je možné, tak sa dva upevňovacie body umiestnia spôsobom jeden na každej strane vertikálnej osi a rovnako vzdialené od osi maximálne 250 mm. Upevňovací(-ie) bod(-y) sa umiestnia čo najďalej a najvyššie, ako je to možné.

| 1.6. | Osobitné požiadavky na štandardné spojovacie gule a konzoly prírubového typu tried A50-1 až A50-5 vrátane:






  1.6.1. | rozmerov spojovacích gúľ a konzol prírubového typu triedy A50-1 musia byť také, ako sú uvedené na obrázku 3 a v tabuľke 2; |
| --- | --- | --- |

1.6.

Osobitné požiadavky na štandardné spojovacie gule a konzoly prírubového typu tried A50-1 až A50-5 vrátane:

1.6.1.

rozmerov spojovacích gúľ a konzol prírubového typu triedy A50-1 musia byť také, ako sú uvedené na obrázku 3 a v tabuľke 2;

| 1.6.2. | rozmerov spojovacích gúľ a konzol prírubového typu triedy A50-2. A50-3, A50-4 a A50-5 musia byť také, ako sú uvedené na obrázku 4 a v tabuľke 2; |
| --- | --- |

1.6.2.

rozmerov spojovacích gúľ a konzol prírubového typu triedy A50-2. A50-3, A50-4 a A50-5 musia byť také, ako sú uvedené na obrázku 4 a v tabuľke 2;

| 1.6.3. | spojovacích gúľ a konzol prírubového typu tried A50-1 až A50-5 musia byť vhodné a preskúšajú sa pre charakteristické hodnoty uvedené v tabuľke 3. |
| --- | --- |

1.6.3.

spojovacích gúľ a konzol prírubového typu tried A50-1 až A50-5 musia byť vhodné a preskúšajú sa pre charakteristické hodnoty uvedené v tabuľke 3.

Obrázok 3

Rozmery štandardných spojovacích gúľ prírubového typu triedy A50-1 (pozri tabuľku 2)

Image

Obrázok 4

Rozmery štandardných spojovacích gúľ triedy A50-2 až A50-5 (pozri tabuľku 2)

Image

Tabuľka 2

Rozmery štandardných spojovacích gúľ prírubového typu (mm) (pozri obrázky 3 a 4)

| Trieda | A50-1 | A50-2, A50-4 | A50-3, A50-5 | Pripomienky |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 90 | 83 | 120 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 55 | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 15 | H13 |
| f | 130 | 110 | 155 | ± 6,0 – 0 |
| g | 50 | 85 | 90 | ± 6,0 – 0 |
| c | 15 | 15 | 15 | maximum |
| l | 55 | 110 | 120 | ± 5,0 |
| h | 70 | 80 | 80 | ± 5,0 |

Trieda

A50-1

A50-2, A50-4

A50-3, A50-5

Pripomienky

e1

90

83

120

± 0,5

e2

—

56

55

± 0,5

d2

17

10,5

15

H13

f

130

110

155

± 6,0 – 0

g

50

85

90

± 6,0 – 0

c

15

15

15

maximum

l

55

110

120

± 5,0

h

70

80

80

± 5,0

Tabuľka 3

Charakteristické hodnoty pre štandardné spojovacie gule prírubového typu

| Trieda | A50-1 | A50-2 | A50-3 | A50-4 | A50-5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 17 | 20 | 30 | 20 | 30 |
| S | 120 | 120 | 120 | 150 | 150 |

Trieda

A50-1

A50-2

A50-3

A50-4

A50-5

D

17

20

30

20

30

S

120

120

120

150

150

| D | = | maximálna hodnota D (kN); |
| --- | --- | --- |
| S | = | maximálna statická vertikálna záťaž (kg). |

D

=

maximálna hodnota D (kN);

S

=

maximálna statická vertikálna záťaž (kg).

| 1.7. | Výrobcovia spojovacích gúľ a konzol určených na montáž po predaji, ktorí vyrábajú bez spolupráce s príslušným výrobcom vozidiel, si budú vedomí požiadaviek kladených na pohyb spojovacieho zariadenia uvedených v bode 2 tejto prílohy a splnia príslušné požiadavky uvedené v prílohe 7 k tomuto predpisu. |
| --- | --- |

1.7.

Výrobcovia spojovacích gúľ a konzol určených na montáž po predaji, ktorí vyrábajú bez spolupráce s príslušným výrobcom vozidiel, si budú vedomí požiadaviek kladených na pohyb spojovacieho zariadenia uvedených v bode 2 tejto prílohy a splnia príslušné požiadavky uvedené v prílohe 7 k tomuto predpisu.

2.   SPOJOVACIE HLAVICE

| 2.1. | Spojovacie hlavice triedy B50 sa navrhnú tak, aby sa mohli bezpečne používať so spojovacími guľami opísanými v bode 1 tejto prílohy, a tým zodpovedali predpísaným charakteristikám.
  Spojovacie hlavice sa navrhnú tak, aby bolo zaručené bezpečné spojenie s ohľadom na opotrebovanie spojovacích zariadení. |
| --- | --- |

2.1.

Spojovacie hlavice triedy B50 sa navrhnú tak, aby sa mohli bezpečne používať so spojovacími guľami opísanými v bode 1 tejto prílohy, a tým zodpovedali predpísaným charakteristikám.

Spojovacie hlavice sa navrhnú tak, aby bolo zaručené bezpečné spojenie s ohľadom na opotrebovanie spojovacích zariadení.

| 2.2. | Spojovacie hlavice vyhovejú skúškam uvedeným v bode 3.2 prílohy 6. |
| --- | --- |

2.2.

Spojovacie hlavice vyhovejú skúškam uvedeným v bode 3.2 prílohy 6.

| 2.3. | Akékoľvek doplnkové zariadenie (napr. brzdenie, stabilizátor atď.) nesmie mať nepriaznivý vplyv na mechanické spojenie. |
| --- | --- |

2.3.

Akékoľvek doplnkové zariadenie (napr. brzdenie, stabilizátor atď.) nesmie mať nepriaznivý vplyv na mechanické spojenie.

| 2.4. | Musí byť možná horizontálna výchylka spojovacej hlavice aspoň 90° na obe strany od osi spojovacej gule a montáže opísanej v bode 1 tejto prílohy, keď nie je upevnená na vozidle. Súčasne musí byť zabezpečený voľný vertikálny pohyb 20° nad a pod horizontálou. V spojení s horizontálnym uhlom výchylky 90° musí byť tiež možné pootočenie 25° v oboch smeroch okolo horizontálnej osi. Musia byť možné nasledujúce kombinácie pohybov vo všetkých uhloch horizontálnej výchylky:






  i) | vertikálny rozostup ± 15° pri osovom pootočení ± 25°; |
| --- | --- | --- |

2.4.

Musí byť možná horizontálna výchylka spojovacej hlavice aspoň 90° na obe strany od osi spojovacej gule a montáže opísanej v bode 1 tejto prílohy, keď nie je upevnená na vozidle. Súčasne musí byť zabezpečený voľný vertikálny pohyb 20° nad a pod horizontálou. V spojení s horizontálnym uhlom výchylky 90° musí byť tiež možné pootočenie 25° v oboch smeroch okolo horizontálnej osi. Musia byť možné nasledujúce kombinácie pohybov vo všetkých uhloch horizontálnej výchylky:

i)

vertikálny rozostup ± 15° pri osovom pootočení ± 25°;

| ii) | osové pootočenie ± 10° pri vertikálnom rozostupe ± 20°. |
| --- | --- |

ii)

osové pootočenie ± 10° pri vertikálnom rozostupe ± 20°.

3.   ZÁVESY

Požiadavky bodov 3.1 až 3.6 tejto prílohy sú uplatniteľné na všetky závesy triedy C50. V bode 3.7 sú uvedené dodatočné požiadavky, ktoré musia spĺňať štandardné závesy tried C50-1 až C50-6.

3.1.   Výkonové požiadavky – všetky závesy musia vyhovovať skúškam uvedeným v bode 3.3 prílohy 6.

3.2.   Vhodné oká oja – závesy triedy C50 musia byť kompatibilné so všetkými okami oja a závesmi so špecifikovanými charakteristikami triedy D50.

3.3.   Hubica

Závesy triedy C50 sa vybavia hubicou navrhnutou tak, aby príslušné oko oja bolo usmernené do spojovacieho zariadenia.

Ak sa hubica alebo jej podopierajúca časť môžu otáčať okolo vertikálnej osi, musí sa automaticky vrátiť do normálnej polohy a s otvoreným závesným čapom sa musí v tejto polohe udržať tak, aby spoľahlivo naviedla oko oja počas postupu spojenia.

Ak sa hubica alebo jej podopierajúca časť môžu otáčať okolo horizontálnej priečnej osi, kĺb zabezpečujúci rotačnú schopnosť sa musí udržať vo svojej normálnej polohe blokovacím momentom. Tento moment musí byť dostatočný na to, aby zabránil sile 200 N pôsobiacej vertikálne smerom hore na hornú časť hubice spôsobiť vychýlenie kĺbu z jeho normálnej polohy. Blokovací moment bude väčší ako ten, ktorý vznikol obsluhou ručnej páky opísanej v bode 3.6 tejto prílohy. Bude možné uviesť hubicu do obvyklej pozície manuálne. Hubica, ktorá sa otáča okolo horizontálnej priečnej osi, je schválená len pre vertikálne nosné zaťaženie S do 50 kg a pre hodnotu V do 5 kN.

Ak sa hubica alebo jej podopierajúca časť otáča okolo pozdĺžnej osi, rotácia musí byť obmedzovaná blokovacím momentom aspoň 100 Nm.

Minimálna požadovaná veľkosť hubice závisí od hodnoty spojenia D:

hodnota D ≤ 18 kN– šírka 150 mm, výška 100 mm;

hodnota D > 18 kN ≤ 25 kN– šírka 280 mm, výška 170 mm;

hodnota D > 25 kN– šírka 360 mm, výška 200 mm;

vonkajšie okraje hubice môžu byť zaoblené.

Pre závesy triedy C50-X sú prípustné menšie hubice ak sa ich použitie obmedzí na prívesy s nápravou v strede s maximálne prípustnou hmotnosťou do 3,5 tony alebo ak použitie hubíc uvedených predtým v tabuľke nie je možné z technických dôvodov a ak okrem toho existujú zvláštne okolnosti, ako sú vizuálne pomôcky pre zaistenie bezpečnej realizácie automatického postupu zapojenia, a ak je oblasť použitia obmedzená v schválení podľa informácií uvedených výrobcom spojovacieho zariadenia vo formulári o oznámení, ktorý je zobrazený v prílohe 1.

3.4.   Minimálny pohyb oka oja

Ak je oko oja spojené so závesom, ale neupevnené na vozidlo, musí vykazovať ďalej uvedené stupne otáčania. Ak je časť pohybu zabezpečená zvláštnym spojením (iba závesy triedy C50-X), oblasť použitia uvedená vo formulári o oznámení zobrazenom v prílohe 1 sa obmedzí na prípady uvedené v prílohe 7 bode 1.3.8.

| 3.4.1. | ± 90° horizontálne okolo vertikálnej osi od pozdĺžnej osi vozidla – pozri obrázok 5.

  Obrázok 5


  Horizontálna rotácia spojeného oka oja |
| --- | --- |

3.4.1.

± 90° horizontálne okolo vertikálnej osi od pozdĺžnej osi vozidla – pozri obrázok 5.

Obrázok 5

Horizontálna rotácia spojeného oka oja

Image

| 3.4.2. | ± 20° vertikálne okolo priečnej osi od horizontálnej roviny vozidla – pozri obrázok 6.

  Obrázok 6


  Vertikálna rotácia spojeného oka oja |
| --- | --- |

3.4.2.

± 20° vertikálne okolo priečnej osi od horizontálnej roviny vozidla – pozri obrázok 6.

Obrázok 6

Vertikálna rotácia spojeného oka oja

Image

| 3.4.3. | ± 25° osová rotácia okolo pozdĺžnej osi od horizontálnej roviny vozidla – pozri obrázok 7.

  Obrázok 7


  Osová rotácia spojeného oka oja |
| --- | --- |

3.4.3.

± 25° osová rotácia okolo pozdĺžnej osi od horizontálnej roviny vozidla – pozri obrázok 7.

Obrázok 7

Osová rotácia spojeného oka oja

Image

3.5.   Zabezpečenie proti neúmyselnému rozpojeniu:

V uzavretej polohe sa závesný čap zaistí dvoma pozitívnymi mechanickými zabezpečovacími zariadeniami, z ktorých každý si zachová účinnosť v prípade poruchy druhého zariadenia.

Uzavretá a zaistená poloha zapojenia sa zreteľne navonok naznačí mechanickým zariadením. Bude možné overiť polohu oznamovača hmatom, napr. v tme.

Mechanické ukazovacie zariadenie musí naznačovať zapojenie obidvoch zabezpečovacích zariadení (podmienka AND).

Je však dostatočné naznačiť zapojenie len jedného zabezpečovacieho zariadenia, ak je v tejto situácii zapojenie druhého zabezpečovacieho zariadenia základným prvkom konštrukcie.

3.6.   Ručné páky

Ručné páky musia byť konštruované tak, aby sa dali ľahko používať a mali zaoblený koniec. Záves nesmie mať ostré hrany alebo blízko ručnej páky miesta, o ktoré by sa dalo zachytiť, čo by mohlo viesť k poraneniu v priebehu spájania. Sila potrebná na uvoľnenie spojenia, meraná bez oka oja, nesmie presiahnuť 250 N kolmo na ručnú páku pozdĺž čiary pohybu.

3.7.   Špeciálne požiadavky na štandardné závesy triedy C50-1 až C50-6.

| 3.7.1. | Otáčavý pohyb oka oja okolo priečnej osi sa dosiahne pomocou guľového tvaru závesného čapu (a nie pomocou kĺbu). |
| --- | --- |

3.7.1.

Otáčavý pohyb oka oja okolo priečnej osi sa dosiahne pomocou guľového tvaru závesného čapu (a nie pomocou kĺbu).

| 3.7.2. | Ťažné a tlačné nárazové zaťaženia pozdĺž pozdĺžnej osi z dôvodu voľného priestoru medzi závesným čapom a okom oja sa musia zoslabiť pomocou pružiny a/alebo tlmiaceho zariadenia (okrem C50-1). |
| --- | --- |

3.7.2.

Ťažné a tlačné nárazové zaťaženia pozdĺž pozdĺžnej osi z dôvodu voľného priestoru medzi závesným čapom a okom oja sa musia zoslabiť pomocou pružiny a/alebo tlmiaceho zariadenia (okrem C50-1).

| 3.7.3. | Rozmery sa dodržia, ako sú uvedené na obrázku 8 a v tabuľke 4. |
| --- | --- |

3.7.3.

Rozmery sa dodržia, ako sú uvedené na obrázku 8 a v tabuľke 4.

| 3.7.4. | Závesy musia vyhovovať charakteristickým hodnotám uvedeným v tabuľke 5 a musia byť na ne skúšané. |
| --- | --- |

3.7.4.

Závesy musia vyhovovať charakteristickým hodnotám uvedeným v tabuľke 5 a musia byť na ne skúšané.

| 3.7.5. | Záves sa musí otvoriť pomocou ručnej páky pri závese (nie diaľkovým ovládačom). |
| --- | --- |

3.7.5.

Záves sa musí otvoriť pomocou ručnej páky pri závese (nie diaľkovým ovládačom).

Obrázok 8

Rozmery štandardných závesov (mm) (pozri tabuľku 4)

Image

Tabuľka 4

Rozmery štandardných závesov (mm) (pozri obrázok 8)

| Trieda | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 C50-7 | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 54 | 74 | 84 | 94 | 94 | maximum |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| f | 110 | 110 | 155 | 180 | 200 | 200 | + 6,0 – 0 |
| g | 85 | 85 | 90 | 120 | 140 | 140 | ± 3,0 |
| a | 100 | 170 | 200 | 200 | 200 | 200 | + 20,0 – 0 |
| b | 150 | 280 | 360 | 360 | 360 | 360 | + 20,0 – 0 |
| c | 20 | 20 | 24 | 30 | 30 | 30 | maximum |
| h | 150 | 190 | 265 | 265 | 265 | 265 | maximum |
| l1 | — | 150 | 250 | 300 | 300 | 300 | maximum |
| l2 | 150 | 300 | 330 | 330 | 330 | 330 | maximum |
| l3 | 100 | 160 | 180 | 180 | 180 | 180 | ± 20,0 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maximum |

Trieda

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6 C50-7

Poznámky

e1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

—

54

74

84

94

94

maximum

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

f

110

110

155

180

200

200

+ 6,0 – 0

g

85

85

90

120

140

140

± 3,0

a

100

170

200

200

200

200

+ 20,0 – 0

b

150

280

360

360

360

360

+ 20,0 – 0

c

20

20

24

30

30

30

maximum

h

150

190

265

265

265

265

maximum

l1

—

150

250

300

300

300

maximum

l2

150

300

330

330

330

330

maximum

l3

100

160

180

180

180

180

± 20,0

T

—

15

20

35

35

35

maximum

Tabuľka 5

Charakteristické hodnoty pre štandardné závesy

| Trieda | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6 | C50-7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D | 18 | 25 | 70 | 100 | 130 | 190 | 190 |
| Dc | 18 | 25 | 50 | 70 | 90 | 120 | 130 |
| S | 200 | 250 | 650 | 900 | 1 000 | 1 000 | 1 000 |
| V | 12 | 10 | 18 | 25 | 35 | 50 | 75 |

Trieda

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6

C50-7

D

18

25

70

100

130

190

190

Dc

18

25

50

70

90

120

130

S

200

250

650

900

1 000

1 000

1 000

V

12

10

18

25

35

50

75

D= maximálna hodnota D (kN);

Dc= maximálna hodnota D (kN) pre príves s nápravou v strede;

S= maximálne statické vertikálne nosné zaťaženie na spojovacie zariadenie (kg);

V= maximálna hodnota V (kN).

4.   OKÁ OJA

4.1.   Všeobecné požiadavky na oká oja triedy D50:

Všetky oká oja triedy D50 vyhovejú skúškam uvedeným v bode 3.4 prílohy 6.

Oká oja triedy D50 sú určené na používanie so závesmi C50. Oká oja sa nesmú osovo vychyľovať (pretože sa môžu vychyľovať príslušné závesy).

Ak sú oká oja triedy D50 vybavené puzdrami, musia zodpovedať rozmerom znázorneným na obrázku 9 (okrem triedy D50-C) alebo na obrázku 9 (nie sú povolené pre triedu D50-C), alebo na obrázku 10.

Puzdrá nesmú byť privarené na oká oja.

Oká oja triedy D50 musia mať rozmery uvedené v bode 4.2. Tvar drieku oka oja triedy D50-X nie je špecifikovaný, ale vo vzdialenosti 201 mm od stredu oka oja musí byť výška „h“ a šírka „b“ v rámci limitov uvedených v tabuľke 6.

Obrázok 9

Puzdro s drážkou pre oká oja triedy D50

Image

Obrázok 10

Puzdro bez drážky pre oká oja triedy D50-C

Image

Tabuľka 6

Rozmery pre oká oja D50-A a D50-X (pozri obrázok 11)

| Trieda | h (mm) | b (mm) |
| --- | --- | --- |
| D50-A | 65 + 2/– 1 | 60 + 2/– 1 |
| D50-X | 80 maximum | 62 maximum |

Trieda

h (mm)

b (mm)

D50-A

65 + 2/– 1

60 + 2/– 1

D50-X

80 maximum

62 maximum

Tabuľka 7

Charakteristické hodnoty pre štandardné oká oja

| Trieda | D | Dc | S | V |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D50-A | 130 | 90 | 1 000 | 30 |
| D50-B | 130 | 90 | 1 000 | 25 |
| D50-C | 190 | 120 | 1 000 | 50 |
| D50-D | 190 | 130 | 1 000 | 75 |

Trieda

D

Dc

S

V

D50-A

130

90

1 000

30

D50-B

130

90

1 000

25

D50-C

190

120

1 000

50

D50-D

190

130

1 000

75

4.2.   Osobitné požiadavky na oká oja triedy D50:

| 4.2.1. | Oká oja triedy D50-A a D50-X budú mať rozmery uvedené na obrázku 11.

  Obrázok 11


  Rozmery oka oja tried D50-A a D50-X (pozri tabuľku 6) |
| --- | --- |

4.2.1.

Oká oja triedy D50-A a D50-X budú mať rozmery uvedené na obrázku 11.

Obrázok 11

Rozmery oka oja tried D50-A a D50-X (pozri tabuľku 6)

Image

Image

| 4.2.2. | Oká oja triedy D50-B musia mať rozmery zobrazené na obrázku 12.

  Obrázok 12


  Rozmery oka oja triedy D50-B (ostatné rozmery pozri na obrázku 11) |
| --- | --- |

4.2.2.

Oká oja triedy D50-B musia mať rozmery zobrazené na obrázku 12.

Obrázok 12

Rozmery oka oja triedy D50-B (ostatné rozmery pozri na obrázku 11)

Image

Image

Image

| 4.2.3. | Oká oja triedy D50-C a D50-D musia mať rozmery uvedené na obrázku 13.

  Obrázok 13


  Rozmery oka oja tried D50-C a D50-D (ostatné rozmery pozri na obrázku 11) |
| --- | --- |

4.2.3.

Oká oja triedy D50-C a D50-D musia mať rozmery uvedené na obrázku 13.

Obrázok 13

Rozmery oka oja tried D50-C a D50-D (ostatné rozmery pozri na obrázku 11)

Image

| 4.2.4. | Oká oja tried D50-C a D50-D sa upevnia puzdrami bez drážky znázornenými na obrázku 10. |
| --- | --- |

4.2.4.

Oká oja tried D50-C a D50-D sa upevnia puzdrami bez drážky znázornenými na obrázku 10.

4.3.   Hodnoty zaťaženia pre štandardné oká oja

Štandardné oká oja a prostriedky na pripevnenie musia byť vyhovujúce a skúšané na hodnoty zaťaženia uvedené v tabuľke 7.

4.4.   Všeobecné požiadavky na toroidné oká oja triedy L:

| 4.4.1. | Toroidné oká oja triedy L sú určené na používanie s hákovými spojeniami triedy K. |
| --- | --- |

4.4.1.

Toroidné oká oja triedy L sú určené na používanie s hákovými spojeniami triedy K.

| 4.4.2. | Ak sa používajú s hákovými spojeniami triedy K, musia spĺňať požiadavky na pohyb uvedené v bode 10.2 tejto prílohy. |
| --- | --- |

4.4.2.

Ak sa používajú s hákovými spojeniami triedy K, musia spĺňať požiadavky na pohyb uvedené v bode 10.2 tejto prílohy.

| 4.4.3. | Toroidné oká oja triedy L musia mať rozmery uvedené na obrázku 14 a v tabuľke 8.

  Obrázok 14


  Rozmery toroidného oka oja triedy L (pozri tabuľku 8) |
| --- | --- |

4.4.3.

Toroidné oká oja triedy L musia mať rozmery uvedené na obrázku 14 a v tabuľke 8.

Obrázok 14

Rozmery toroidného oka oja triedy L (pozri tabuľku 8)

Image

| 4.4.4. | Toroidné oká oja triedy L musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.4 prílohy 6 a musia vyhovovať charakteristickým hodnotám uvedeným v tabuľke 9. |
| --- | --- |

4.4.4.

Toroidné oká oja triedy L musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.4 prílohy 6 a musia vyhovovať charakteristickým hodnotám uvedeným v tabuľke 9.

Tabuľka 8

Rozmery toroidného oka oja triedy L (pozri obrázok 14)

| (rozmery v mm) |
| --- |
| Trieda | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 | Poznámky |
| a | 68 + 1,6/– 0,0 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 76,2 ± 0,8 | 68 + 1,6/– 0,0 | |
| b | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | 41,2 ± 0,8 | |
| c | 70 | 65 | 65 | 65 | 70 | min. |

(rozmery v mm)

Trieda

L1

L2

L3

L4

L5

Poznámky

a

68 + 1,6/– 0,0

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

76,2 ± 0,8

68 + 1,6/– 0,0

b

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

41,2 ± 0,8

c

70

65

65

65

70

min.

Tabuľka 9

Charakteristické hodnoty pre toroidné oká oja triedy L

| Trieda | L1 | L2 | L3 | L4 | L5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 30 | 70 | 100 | 130 | 180 |
| Dc kN | 27 | 54 | 70 | 90 | 120 |
| S kg | 200 | 700 | 950 | 1 000 | 1 000 |
| V kN | 12 | 18 | 25 | 35 | 50 |

Trieda

L1

L2

L3

L4

L5

D kN

30

70

100

130

180

Dc kN

27

54

70

90

120

S kg

200

700

950

1 000

1 000

V kN

12

18

25

35

50

5.   OJA

5.1.   Oja triedy E musia vyhovieť skúškam predpísaným v bode 3.3 prílohy 6.

5.2.   Aby sa zabezpečilo spojenie s ťažným vozidlom, môže byť oje vybavené buď spojovacou hlavicou, ako je uvedené v bode 2, alebo okom oja, ako je uvedené v bode 4 tejto prílohy. Spojovacie hlavice a oká oja môžu byť pripevnené skrutkami, skrutkami s matkou alebo privarením.

5.3.   Zariadenia na nastavenie výšky pre sklopné oja

| 5.3.1. | Sklopné oje musí byť vybavené zariadením na jeho nastavenie na výšku spojovacieho zariadenia alebo hubice. Tieto zariadenia musia byť konštruované tak, aby oje mohlo byť nastavené jednou osobou bez použitia nástrojov alebo bez akýchkoľvek iných pomôcok. |
| --- | --- |

5.3.1.

Sklopné oje musí byť vybavené zariadením na jeho nastavenie na výšku spojovacieho zariadenia alebo hubice. Tieto zariadenia musia byť konštruované tak, aby oje mohlo byť nastavené jednou osobou bez použitia nástrojov alebo bez akýchkoľvek iných pomôcok.

| 5.3.2. | Zariadenia na nastavenie výšky musia byť schopné nastaviť oko oja alebo spojovaciu guľu z horizontály nad zemou aspoň 300 mm smerom hore alebo dole. V tomto rozsahu musí byť oje nastaviteľné postupne alebo po maximálnych krokoch 50 mm meraných pri oku oja alebo pri spojovacej guli. |
| --- | --- |

5.3.2.

Zariadenia na nastavenie výšky musia byť schopné nastaviť oko oja alebo spojovaciu guľu z horizontály nad zemou aspoň 300 mm smerom hore alebo dole. V tomto rozsahu musí byť oje nastaviteľné postupne alebo po maximálnych krokoch 50 mm meraných pri oku oja alebo pri spojovacej guli.

| 5.3.3. | Zariadenie na nastavenie výšky nesmie prekážať ľahkému pohybu oja po dokončení spojenia. |
| --- | --- |

5.3.3.

Zariadenie na nastavenie výšky nesmie prekážať ľahkému pohybu oja po dokončení spojenia.

| 5.3.4. | Zariadenie na nastavenie výšky nesmie prekážať činnosti akejkoľvek nájazdovej brzdy. |
| --- | --- |

5.3.4.

Zariadenie na nastavenie výšky nesmie prekážať činnosti akejkoľvek nájazdovej brzdy.

5.4.   V prípade oja kombinovaného s nájazdovými brzdami vzdialenosť medzi stredom oka oja a koncom voľného drieku oka oja nesmie byť menšia než 200 mm, keď je brzda v činnosti. Keď je driek oja úplne zasunutý, vzdialenosť nesmie byť menšia než 150 mm.

5.5.   Oje pre prívesy s nápravou v strede musí mať voči priečnym vertikálnym silám aspoň polovicu z momentu odolnosti, ktorý má voči vertikálnym silám.

6.   NOSNÍKY

| 6.1. | Nosníky triedy F musia vyhovovať skúškam predpísaným v bode 3.3 prílohy 6. |
| --- | --- |

6.1.

Nosníky triedy F musia vyhovovať skúškam predpísaným v bode 3.3 prílohy 6.

| 6.2. | Schéma vŕtania pre montáž štandardných závesov triedy C musí byť v súlade s obrázkom 15 a tabuľkou 10. |
| --- | --- |

6.2.

Schéma vŕtania pre montáž štandardných závesov triedy C musí byť v súlade s obrázkom 15 a tabuľkou 10.

| 6.3. | Nosníky nesmú byť privarené k podvozku, karosérii ani k inej časti vozidla. |
| --- | --- |

6.3.

Nosníky nesmú byť privarené k podvozku, karosérii ani k inej časti vozidla.

Obrázok 15

Montážne rozmery pre štandardné závesy (pozri tabuľku 10)

Image

Tabuľka 10

Montážne rozmery štandardných závesov (pozri obrázok 15)

| (mm) |
| --- |
| Trieda | C50-1 | C50-2 | C50-3 | C50-4 | C50-5 | C50-6C50-7 | Poznámky |
| e1 | 83 | 83 | 120 | 140 | 160 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | 56 | 56 | 55 | 80 | 100 | 100 | ± 0,5 |
| d1 | — | 55 | 75 | 85 | 95 | 95 | + 1,0/– 0,5 |
| d2 | 10,5 | 10,5 | 15 | 17 | 21 | 21 | H13 |
| T | — | 15 | 20 | 35 | 35 | 35 | maximum |
| F | 120 | 120 | 165 | 190 | 210 | 210 | minimum |
| G | 95 | 95 | 100 | 130 | 150 | 150 | minimum |
| L1 | — | 200 | 300 | 400 | 400 | 400 | minimum |

(mm)

Trieda

C50-1

C50-2

C50-3

C50-4

C50-5

C50-6C50-7

Poznámky

e1

83

83

120

140

160

160

± 0,5

e2

56

56

55

80

100

100

± 0,5

d1

—

55

75

85

95

95

+ 1,0/– 0,5

d2

10,5

10,5

15

17

21

21

H13

T

—

15

20

35

35

35

maximum

F

120

120

165

190

210

210

minimum

G

95

95

100

130

150

150

minimum

L1

—

200

300

400

400

400

minimum

7.   TOČNICE A RIADIACE KLINY

Požiadavky bodov 7.1 až 7.7 sú uplatniteľné na všetky točnice triedy G50.

Dodatočné požiadavky, ktoré musia spĺňať štandardné spojovacie zariadenia, sú uvedené v bode 7.9.

Riadiace kliny musia spĺňať požiadavky uvedené v bode 7.8.

7.1.   Vyhovujúce návesné čapy

Točnice triedy G50 musia byť navrhnuté tak, aby sa dali používať s návesnými čapmi triedy H50 a aby spolu dosahovali predpísané charakteristiky.

7.2.   Vodidlá

Točnice sa vybavia vodidlom, ktoré zaistí bezpečné a správne zapojenie návesného čapu. Vstupná šírka vodidla pre štandardné točnice s priemerom 50 mm musí byť aspoň 350 mm (pozri obrázok 16).

Pre malé, neštandardné točnice triedy G50-X a s maximálnou hodnotou „D“ 25 kN musí byť vstupná šírka aspoň 250 mm.

Obrázok 16

Rozmery štandardných točníc (pozri tabuľku 11)

Image

Obrázok 16a

Tolerancie montážnych otvorov montážnych dosiek triedy J pre točnice (pozri bod 9.1 tejto prílohy)

Image

Tabuľka 11

Rozmery štandardných točníc (pozri obrázok 16)

| (mm) |
| --- |
| Trieda | G50-1 | G50-2 | G50-3 | G50-4 | G50-5 | G50-6 |
| H | 140 – 159 | 160 – 179 | 180 – 199 | 200 – 219 | 220 – 239 | 240 – 260 |

(mm)

Trieda

G50-1

G50-2

G50-3

G50-4

G50-5

G50-6

H

140 – 159

160 – 179

180 – 199

200 – 219

220 – 239

240 – 260

7.3.   Minimálny pohyb točnice

Bez toho, aby bola točnica pripevnená k vozidlu alebo k montážnej doske s ohľadom na montážne skrutky, musí točnica so zapojeným návesným čapom umožniť otáčanie návesného čapu v jazdnej polohe v nasledujúcich hodnotách:

| 7.3.1. | ± 90° okolo vertikálnej osi (neplatí pre točnice s korekciou trajektórie návesu). |
| --- | --- |

7.3.1.

± 90° okolo vertikálnej osi (neplatí pre točnice s korekciou trajektórie návesu).

| 7.3.2. | ± 12° okolo horizontálnej osi, priečne k smeru jazdy. Tento uhol sa nemusí nevyhnutne dodržať pri použití mimo komunikácie. |
| --- | --- |

7.3.2.

± 12° okolo horizontálnej osi, priečne k smeru jazdy. Tento uhol sa nemusí nevyhnutne dodržať pri použití mimo komunikácie.

| 7.3.3. | Osové otáčanie okolo pozdĺžnej osi v rozmedzí ± 3° je prípustné. Na plne oscilujúcej točnici však môže byť tento uhol väčší za predpokladu, že zabezpečovací mechanizmus umožňuje obmedzenie otáčania na ± 3°. |
| --- | --- |

7.3.3.

Osové otáčanie okolo pozdĺžnej osi v rozmedzí ± 3° je prípustné. Na plne oscilujúcej točnici však môže byť tento uhol väčší za predpokladu, že zabezpečovací mechanizmus umožňuje obmedzenie otáčania na ± 3°.

7.4.   Zabezpečovacie zariadenia na zabránenie rozpojenia točnice

Točnica sa uzavrie po spojení dvoch pozitívnych mechanických zabezpečovacích zariadení, z ktorých každé zostane účinné v prípade poruchy druhého zariadenia.

Prvé zabezpečovacie zariadenie musí pracovať automaticky, ale druhé zabezpečovacie zariadenie môže byť buď automatické, alebo obsluhované ručne. Druhé zabezpečovacie zariadenie môže byť navrhnuté tak, aby pracovalo v spojení s prvým zariadením a zabezpečovalo dodatočné pozitívne mechanické uzamknutie prvého zariadenia. Druhé zabezpečovacie zariadenie sa uzavrie iba v prípade, ak sa riadne uzavrelo prvé zariadenie.

Nebude možné neúmyselne uvoľniť zabezpečovacie zariadenia. Uvoľnenie si vyžaduje zámerný úkon vodiča alebo prevádzkovateľa vozidla.

Uzatvorená alebo uzamknutá poloha spojenia sa indikuje vizuálne alebo bude možné overiť polohu oznamovača hmatom, napríklad v prípade kontroly polohy v tme. Ukazovacie zariadenie musí naznačovať zapojenie obidvoch zabezpečovacích zariadení, Je však dostatočné naznačiť zapojenie len jedného zabezpečovacieho zariadenia, ak je v tejto situácii zapojenie druhého zabezpečovacieho zariadenia základným prvkom konštrukcie.

7.5.   Manipulačné zariadenia alebo uvoľňovacie mechanizmy

V uzatvorenej polohe sa zamedzí neúmyselnej alebo náhodnej prevádzke manipulačných zariadení a uvoľňovacích mechanizmov. Obsluha záverného systému na uvoľnenie zabezpečovacieho zariadenia si vyžaduje pozitívnu a vedomú činnosť.

7.6.   Povrchová úprava

Povrch dosky točnice a uzáveru musí byť funkčne uspokojivo a starostlivo opracovaný, vykovaný, odliaty alebo lisovaný.

7.7.   Požiadavky na zaťaženie

Všetky točnice musia vyhovovať skúškam opísaným v bode 3.7 prílohy 6.

7.8.   Riadiace kliny

| 7.8.1. | Rozmery riadiacich klinov pre riadenie trajektórie návesov musia zodpovedať rozmerom uvedeným na obrázku 17.

  Obrázok 17


  Rozmery pružinových riadiacich klinov |
| --- | --- |

7.8.1.

Rozmery riadiacich klinov pre riadenie trajektórie návesov musia zodpovedať rozmerom uvedeným na obrázku 17.

Obrázok 17

Rozmery pružinových riadiacich klinov

Image

| 7.8.2. | Riadiace kliny musia umožňovať bezpečné a spoľahlivé zapojenie. Riadiace kliny musia byť na pružinách. Dĺžka pružiny sa vyberie tak, aby bolo možné zapojiť prázdny, ako aj plne naložený náves, pričom sú riadiace kliny počas jazdy stále v kontakte s bokmi točnice. Rozpojenie točnice musí byť možné s prázdnym, ako aj naloženým návesom. |
| --- | --- |

7.8.2.

Riadiace kliny musia umožňovať bezpečné a spoľahlivé zapojenie. Riadiace kliny musia byť na pružinách. Dĺžka pružiny sa vyberie tak, aby bolo možné zapojiť prázdny, ako aj plne naložený náves, pričom sú riadiace kliny počas jazdy stále v kontakte s bokmi točnice. Rozpojenie točnice musí byť možné s prázdnym, ako aj naloženým návesom.

7.9.   Špeciálne požiadavky na štandardné točnice:

| 7.9.1. | Musia mať rozmery uvedené na obrázku 16 a v tabuľke 11. |
| --- | --- |

7.9.1.

Musia mať rozmery uvedené na obrázku 16 a v tabuľke 11.

| 7.9.2. | Musia byť vhodné a skúšané na hodnotu D 150 kN a na hodnotu U 20 ton. |
| --- | --- |

7.9.2.

Musia byť vhodné a skúšané na hodnotu D 150 kN a na hodnotu U 20 ton.

| 7.9.3. | Uvoľnenie musí byť možné pomocou ručnej páky, ktorá je priamo na točnici. |
| --- | --- |

7.9.3.

Uvoľnenie musí byť možné pomocou ručnej páky, ktorá je priamo na točnici.

| 7.9.4. | Musia byť vhodné na riadenie trajektórie návesu pomocou riadiacich klinov – pozri bod 7.8. |
| --- | --- |

7.9.4.

Musia byť vhodné na riadenie trajektórie návesu pomocou riadiacich klinov – pozri bod 7.8.

8.   NÁVESNÉ ČAPY

| 8.1. | Návesné čapy triedy H50 (ISO 337) musia mať rozmery uvedené na obrázku 18.

  Obrázok 18


  Rozmery návesných čapov triedy H50 |
| --- | --- |

8.1.

Návesné čapy triedy H50 (ISO 337) musia mať rozmery uvedené na obrázku 18.

Obrázok 18

Rozmery návesných čapov triedy H50

Image

| 8.2. | Návesné čapy musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.9 prílohy 6. |
| --- | --- |

8.2.

Návesné čapy musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.9 prílohy 6.

9.   MONTÁŽNE DOSKY

| 9.1. | Montážne dosky triedy J pre točnice musia mať kruhové montážne otvory umiestnené tak, aby to zodpovedalo obrázku 16a, pokiaľ sú určené pre štandardné točnice. Montážne otvory však musia mať priemer 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Otvory musia byť kruhové, BEZ drážky (pozri obrázok 16a). |
| --- | --- |

9.1.

Montážne dosky triedy J pre točnice musia mať kruhové montážne otvory umiestnené tak, aby to zodpovedalo obrázku 16a, pokiaľ sú určené pre štandardné točnice. Montážne otvory však musia mať priemer 17 mm + 2,0 mm/– 0,0 mm. Otvory musia byť kruhové, BEZ drážky (pozri obrázok 16a).

| 9.2. | Montážne dosky pre štandardné točnice musia byť vhodné na riadenie trajektórie návesu pomocou riadiacich klinov. Montážne dosky pre neštandardné točnice, ktoré sú nevhodné na riadenie trajektórie návesu, musia byť príslušne označené. |
| --- | --- |

9.2.

Montážne dosky pre štandardné točnice musia byť vhodné na riadenie trajektórie návesu pomocou riadiacich klinov. Montážne dosky pre neštandardné točnice, ktoré sú nevhodné na riadenie trajektórie návesu, musia byť príslušne označené.

| 9.3. | Montážne dosky pre točnice musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.8 prílohy 6. |
| --- | --- |

9.3.

Montážne dosky pre točnice musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.8 prílohy 6.

10.   HÁKOVÉ SPOJENIA

10.1.   Všeobecné požiadavky na hákové spojenia triedy K:

| 10.1.1. | Všetky hákové spojenia triedy K musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.5 prílohy 6 a musia byť vyhovujúce charakteristických hodnotám uvedeným v tabuľke 13. |
| --- | --- |

10.1.1.

Všetky hákové spojenia triedy K musia vyhovieť skúškam uvedeným v bode 3.5 prílohy 6 a musia byť vyhovujúce charakteristických hodnotám uvedeným v tabuľke 13.

| 10.1.2. | Hákové spojenia triedy K musia mať rozmery uvedené na obrázku 19 a v tabuľke 12. Spojky triedy K1 až K4 sú nesamočinné spojovacie zariadenia určené na použitie iba s prívesmi, ktorých maximálne prípustná hmotnosť nepresahuje 3,5 tony a spojky triedy KA1 až KA3 sú samočinné spojovacie zariadenia.

  Obrázok 19


  Rozmery a otáčanie hákových spojení triedy K |
| --- | --- |

10.1.2.

Hákové spojenia triedy K musia mať rozmery uvedené na obrázku 19 a v tabuľke 12. Spojky triedy K1 až K4 sú nesamočinné spojovacie zariadenia určené na použitie iba s prívesmi, ktorých maximálne prípustná hmotnosť nepresahuje 3,5 tony a spojky triedy KA1 až KA3 sú samočinné spojovacie zariadenia.

Obrázok 19

Rozmery a otáčanie hákových spojení triedy K

Image

| 10.1.3. | Hákové spojenie sa môže používať iba s toroidným okom oja, a ak sa používa s toroidným okom oja triedy L, tak spojenie triedy K musí mať stupne otáčania uvedené v bode 10.2 tejto prílohy. |
| --- | --- |

10.1.3.

Hákové spojenie sa môže používať iba s toroidným okom oja, a ak sa používa s toroidným okom oja triedy L, tak spojenie triedy K musí mať stupne otáčania uvedené v bode 10.2 tejto prílohy.

| 10.1.4. | Hákové spojenie triedy K sa musí používať s toroidným okom, ktoré umožňuje minimálny voľný priestor alebo voľný pohyb 3 mm a maximálny voľný priestor 5 mm, ak je nové. Vyhovujúce oká oja uvádza výrobca spojenia na formulári o oznámení znázornenom v prílohe 1. |
| --- | --- |

10.1.4.

Hákové spojenie triedy K sa musí používať s toroidným okom, ktoré umožňuje minimálny voľný priestor alebo voľný pohyb 3 mm a maximálny voľný priestor 5 mm, ak je nové. Vyhovujúce oká oja uvádza výrobca spojenia na formulári o oznámení znázornenom v prílohe 1.

10.2.   Spojenie triedy K, ak sa používa s toroidným okom triedy L bez upevnenia na vozidle, musí mať tieto nesúčasné uhly pohybu – pozri tiež obrázok 19:

| 10.2.1. | ± 90° horizontálne okolo vertikálnej osi spojenia; |
| --- | --- |

10.2.1.

± 90° horizontálne okolo vertikálnej osi spojenia;

| 10.2.2. | ± 40° vertikálne okolo horizontálnej priečnej vertikálnej osi spojenia; |
| --- | --- |

10.2.2.

± 40° vertikálne okolo horizontálnej priečnej vertikálnej osi spojenia;

| 10.2.3. | ± 20° osovej rotácie okolo horizontálnej pozdĺžnej osi spojenia. |
| --- | --- |

10.2.3.

± 20° osovej rotácie okolo horizontálnej pozdĺžnej osi spojenia.

10.3.   Samočinné hákové spojenia triedy K musia mať hubicu navrhnutú tak, aby bolo oko oja usmernené do spojenia.

10.4.   Zabezpečenie zamedzujúce neúmyselnému rozpojeniu:

V zatvorenej polohe bude spojenie uzamknuté dvoma pozitívnymi mechanickými zabezpečovacími zariadeniami, z ktorých každé si musí zachovať účinnosť v prípade poruchy druhého zariadenia.

Uzavretá a zaistená poloha zapojenia musí byť zreteľne navonok naznačená mechanickým zariadením. Musí byť možné overiť polohu oznamovača hmatom, napr. v tme.

Mechanické zariadenie musí naznačovať zapojenie oboch zabezpečovacích zariadení (podmienka AND).

Je však dostatočné naznačiť zapojenie len jedného zabezpečovacieho zariadenia, ak je v tejto situácii zapojenie druhého zabezpečovacieho zariadenia základným prvkom konštrukcie.

10.5.   Ručné páky

Ručné páky musia byť konštruované tak, aby sa dali ľahko používať a mali zaoblený koniec. Záves nesmie mať ostré hrany alebo blízko ručnej páky miesta, o ktoré by sa dalo zachytiť, čo by mohlo viesť k poraneniu v priebehu spájania. Sila potrebná na uvoľnenie spojenia, meraná bez oka oja, nesmie presiahnuť 250 N kolmo na ručnú páku pozdĺž čiary pohybu.

Tabuľka 12

Rozmery hákových spojení triedy K (pozri obrázok 19)

| Trieda | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 | Poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| e1 | — | 83 | 83 | 120 | 120 | 140 | 160 | ± 0,5 |
| e2 | — | 56 | 56 | 55 | 55 | 80 | 100 | ± 0,5 |
| d3 | 90 | — | — | — | — | — | — | ± 0,5 |
| d2 | 17 | 10,5 | 10,5 | 15 | 15 | 17 | 21 | H13 |
| c | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | min. |
| f | 130 | 175 | 175 | 180 | 180 | 200 | 200 | max. |
| g | 100 | 100 | 100 | 120 | 120 | 140 | 200 | max. |
| a | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | 45 | + 1,6/– 0,0 |
| L1 | 120 | 120 | 120 | 120 | 250 | 300 | 300 | max. |
| L2 | 74 | 74 | 63 | 74 | 90 | 90 | 90 | max. |
| L3 | 110 | 130 | 130 | 150 | 150 | 200 | 200 | max. |

Trieda

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

Poznámky

e1

—

83

83

120

120

140

160

± 0,5

e2

—

56

56

55

55

80

100

± 0,5

d3

90

—

—

—

—

—

—

± 0,5

d2

17

10,5

10,5

15

15

17

21

H13

c

3

3

3

3

3

3

3

min.

f

130

175

175

180

180

200

200

max.

g

100

100

100

120

120

140

200

max.

a

45

45

45

45

45

45

45

+ 1,6/– 0,0

L1

120

120

120

120

250

300

300

max.

L2

74

74

63

74

90

90

90

max.

L3

110

130

130

150

150

200

200

max.

Tabuľka 13

Charakteristické hodnoty pre hákové spojenia triedy K

| Trieda | K1 | K2 | K3 | K4 | KA1 | KA2 | KA3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| D kN | 17 | 20 | 20 | 25 | 70 | 100 | 130 |
| Dc kN | — | — | 17 | 20 | 54 | 70 | 90 |
| S kg | 120 | 120 | 200 | 250 | 700 | 900 | 1 000 |
| V kN | — | — | 10 | 10 | 18 | 25 | 35 |

Trieda

K1

K2

K3

K4

KA1

KA2

KA3

D kN

17

20

20

25

70

100

130

Dc kN

—

—

17

20

54

70

90

S kg

120

120

200

250

700

900

1 000

V kN

—

—

10

10

18

25

35

11.   JEDNOÚČELOVÉ SPOJOVACIE ZARIADENIA TYPU OJA TRIEDY T

| 11.1. | Jednoúčelové spojovacie zariadenia typu oja triedy T sú určené na používanie na špecifických súpravách vozidiel, napr. na zariadeniach na prepravu osobných automobilov. Tieto vozidlá majú zvláštne konštrukcie a môžu si vyžadovať príslušné a neobvyklé umiestnenie spojovacieho zariadenia. |
| --- | --- |

11.1.

Jednoúčelové spojovacie zariadenia typu oja triedy T sú určené na používanie na špecifických súpravách vozidiel, napr. na zariadeniach na prepravu osobných automobilov. Tieto vozidlá majú zvláštne konštrukcie a môžu si vyžadovať príslušné a neobvyklé umiestnenie spojovacieho zariadenia.

| 11.2. | Používanie spojok triedy T je obmedzené na prívesy s nápravou v strede a toto obmedzenie sa oznámi vo formulári o oznámení zobrazenom v prílohe 1. |
| --- | --- |

11.2.

Používanie spojok triedy T je obmedzené na prívesy s nápravou v strede a toto obmedzenie sa oznámi vo formulári o oznámení zobrazenom v prílohe 1.

| 11.3. | Spojovacie zariadenia triedy T sa schvaľujú ako páry a spojovacie zariadenie sa neoddelí iným spôsobom ako v dielni s použitím nástrojov, ktoré sa zvyčajne vo vozidle nenachádzajú. |
| --- | --- |

11.3.

Spojovacie zariadenia triedy T sa schvaľujú ako páry a spojovacie zariadenie sa neoddelí iným spôsobom ako v dielni s použitím nástrojov, ktoré sa zvyčajne vo vozidle nenachádzajú.

| 11.4. | Spojovacie zariadenia triedy T nie sú počas prevádzky samočinné. |
| --- | --- |

11.4.

Spojovacie zariadenia triedy T nie sú počas prevádzky samočinné.

| 11.5. | Spojovacie zariadenia triedy T musia vyhovieť príslušným skúšobným požiadavkám uvedeným v bode 3.3 prílohy 6 s výnimkou bodu 3.3.4. |
| --- | --- |

11.5.

Spojovacie zariadenia triedy T musia vyhovieť príslušným skúšobným požiadavkám uvedeným v bode 3.3 prílohy 6 s výnimkou bodu 3.3.4.

| 11.6. | V prípade spojovacieho zariadenia bez upevnenia na vozidle, ale zmontovaného v rovnakej bežnej polohe, ako keď je upevnené na vozidle, musí mať tieto minimálne a súčasné uhly voľného pohybu:






  11.6.1. | ± 90° horizontálne okolo vertikálnej osi; |
| --- | --- | --- |

11.6.

V prípade spojovacieho zariadenia bez upevnenia na vozidle, ale zmontovaného v rovnakej bežnej polohe, ako keď je upevnené na vozidle, musí mať tieto minimálne a súčasné uhly voľného pohybu:

11.6.1.

± 90° horizontálne okolo vertikálnej osi;

| 11.6.2. | ± 8° vertikálne okolo horizontálnej priečnej osi; |
| --- | --- |

11.6.2.

± 8° vertikálne okolo horizontálnej priečnej osi;

| 11.6.3. | ± 3° osová rotácia okolo horizontálnej pozdĺžnej osi. |
| --- | --- |

11.6.3.

± 3° osová rotácia okolo horizontálnej pozdĺžnej osi.

12.   ZARIADENIA NA DIAĽKOVÉ OZNAMOVANIE A DIAĽKOVÉ OVLÁDANIE

12.1.   Všeobecné požiadavky

Zariadenia na diaľkové oznamovanie a diaľkové ovládanie sú povolené len na samočinných spojovacích zariadeniach tried C50-X a G50-X.

Zariadenia na diaľkové oznamovanie a diaľkové ovládanie nesmú obmedzovať minimálny voľný pohyb zapojeného oka oja alebo zapojeného návesu. Musia byť trvalo spojené s vozidlom.

Pre všetky zariadenia na diaľkové oznamovanie a diaľkové ovládanie platí rozsah skúšania a schvaľovania ako pre spojovacie zariadenie spolu so všetkými časťami manipulačných a prevodových zariadení.

12.2.   Diaľkové oznamovanie

| 12.2.1. | Pri postupe automatického spojovania musia zariadenia na diaľkové oznamovanie udávať uzavretú a dvojmo zabezpečenú polohu spojenia optickým spôsobom podľa bodu 12.2.2. Otvorená poloha môže byť navyše oznámená spôsobom uvedeným v bode 12.2.3.
  Zariadenie diaľkového oznamovania sa automaticky po každom otvorení a uzatvorení spojovacieho zariadenia zaktivuje a odstaví. |
| --- | --- |

12.2.1.

Pri postupe automatického spojovania musia zariadenia na diaľkové oznamovanie udávať uzavretú a dvojmo zabezpečenú polohu spojenia optickým spôsobom podľa bodu 12.2.2. Otvorená poloha môže byť navyše oznámená spôsobom uvedeným v bode 12.2.3.

Zariadenie diaľkového oznamovania sa automaticky po každom otvorení a uzatvorení spojovacieho zariadenia zaktivuje a odstaví.

| 12.2.2. | Zmena z otvorenej na uzavretú a dvojmo zabezpečenú polohu sa oznámi zeleným optickým signálom. |
| --- | --- |

12.2.2.

Zmena z otvorenej na uzavretú a dvojmo zabezpečenú polohu sa oznámi zeleným optickým signálom.

| 12.2.3. | Otvorená a/alebo nezabezpečená poloha sa oznámi červeným svetlom. |
| --- | --- |

12.2.3.

Otvorená a/alebo nezabezpečená poloha sa oznámi červeným svetlom.

| 12.2.4. | V prípade oznámenia o ukončení automatického postupu zapojenia diaľkový oznamovač zabezpečí, že návesný čap sa dostal do konečnej dvojmo zabezpečenej polohy. |
| --- | --- |

12.2.4.

V prípade oznámenia o ukončení automatického postupu zapojenia diaľkový oznamovač zabezpečí, že návesný čap sa dostal do konečnej dvojmo zabezpečenej polohy.

| 12.2.5. | Ak sa nedosiahne konečná poloha, systém diaľkového oznamovania nesmie oznamovať uzavretú a zabezpečenú polohu v dôsledku akejkoľvek chyby v tomto systéme. |
| --- | --- |

12.2.5.

Ak sa nedosiahne konečná poloha, systém diaľkového oznamovania nesmie oznamovať uzavretú a zabezpečenú polohu v dôsledku akejkoľvek chyby v tomto systéme.

| 12.2.6. | Vypnutie jedného z dvoch zabezpečovacích zariadení musí vyvolať zhasnutie zeleného optického signálu a/alebo zapnutie červeného optického signálu. |
| --- | --- |

12.2.6.

Vypnutie jedného z dvoch zabezpečovacích zariadení musí vyvolať zhasnutie zeleného optického signálu a/alebo zapnutie červeného optického signálu.

| 12.2.7. | Ponechajú sa mechanické oznamovače, ktoré sú priamo na spojovacom zariadení. |
| --- | --- |

12.2.7.

Ponechajú sa mechanické oznamovače, ktoré sú priamo na spojovacom zariadení.

| 12.2.8. | Aby vodič nebol rozptyľovaný počas normálnej jazdy, musí mať možnosť vypnúť zariadenie na diaľkové oznamovanie, avšak toto zariadenie musí byť po najbližšom otvorení a zatvorení spojovacieho zariadenia samočinne znovu aktivované – pozri bod 12.2.1. |
| --- | --- |

12.2.8.

Aby vodič nebol rozptyľovaný počas normálnej jazdy, musí mať možnosť vypnúť zariadenie na diaľkové oznamovanie, avšak toto zariadenie musí byť po najbližšom otvorení a zatvorení spojovacieho zariadenia samočinne znovu aktivované – pozri bod 12.2.1.

| 12.2.9. | Prevádzkové ovládače a oznamovače diaľkových oznamovacích zariadení sa musia inštalovať v ploche výhľadu vodiča a musia byť permanentne a jasne identifikovateľné. |
| --- | --- |

12.2.9.

Prevádzkové ovládače a oznamovače diaľkových oznamovacích zariadení sa musia inštalovať v ploche výhľadu vodiča a musia byť permanentne a jasne identifikovateľné.

12.3.   Diaľkové ovládanie

| 12.3.1. | Ak sa použije diaľkové ovládacie zariadenie, ako je definované v bode 2.8 tohto predpisu, použije sa tiež diaľkové oznamovacie zariadenie, ako je opísané v bode 12.2, ktoré musí oznamovať otvorenú polohu zapojenia. |
| --- | --- |

12.3.1.

Ak sa použije diaľkové ovládacie zariadenie, ako je definované v bode 2.8 tohto predpisu, použije sa tiež diaľkové oznamovacie zariadenie, ako je opísané v bode 12.2, ktoré musí oznamovať otvorenú polohu zapojenia.

| 12.3.2. | Musí byť inštalovaný jednoúčelový spínač (t. j. hlavný spínač, páka alebo klapka), ktorý umožňuje otvorenie alebo uzavretie zapojenia pomocou diaľkového ovládacieho zariadenia. Ak tento hlavný spínač nie je umiestnený v kabíne vodiča, nebude v polohe, v ktorej je voľne prístupný neoprávnenej osobe, alebo sa uzamkne. Skutočné zapojenie môže byť z kabíny vodiča možné len vtedy, keď je vylúčené neúmyselné uvedenie do činnosti napríklad pri operácii, ktorá si vyžaduje použitie obidvoch rúk.
  Bude možné zistiť, či bolo otvorenie zapojenia pod diaľkovým ovládaním ukončené, alebo nie. |
| --- | --- |

12.3.2.

Musí byť inštalovaný jednoúčelový spínač (t. j. hlavný spínač, páka alebo klapka), ktorý umožňuje otvorenie alebo uzavretie zapojenia pomocou diaľkového ovládacieho zariadenia. Ak tento hlavný spínač nie je umiestnený v kabíne vodiča, nebude v polohe, v ktorej je voľne prístupný neoprávnenej osobe, alebo sa uzamkne. Skutočné zapojenie môže byť z kabíny vodiča možné len vtedy, keď je vylúčené neúmyselné uvedenie do činnosti napríklad pri operácii, ktorá si vyžaduje použitie obidvoch rúk.

Bude možné zistiť, či bolo otvorenie zapojenia pod diaľkovým ovládaním ukončené, alebo nie.

| 12.3.3. | Ak sa diaľkové ovládanie týka zapojenia, ktoré sa otvára vonkajšou silou, stav, za ktorého vonkajšia sila pôsobí na spojovacie zariadenie, musí byť vhodne oznámený vodičovi. Nie je to potrebné v prípade, keď vonkajšia sila pôsobí len vtedy, keď je v činnosti diaľkové ovládanie. |
| --- | --- |

12.3.3.

Ak sa diaľkové ovládanie týka zapojenia, ktoré sa otvára vonkajšou silou, stav, za ktorého vonkajšia sila pôsobí na spojovacie zariadenie, musí byť vhodne oznámený vodičovi. Nie je to potrebné v prípade, keď vonkajšia sila pôsobí len vtedy, keď je v činnosti diaľkové ovládanie.

| 12.3.4. | Ak sa aktivizačné zariadenie na otváranie zapojenia pod diaľkovým ovládaním montuje externe na vozidle, musí byť možné kontrolovať oblasť medzi spojenými vozidlami, ale nie je nutné vstúpiť do tejto oblasti na účely jeho obsluhy. |
| --- | --- |

12.3.4.

Ak sa aktivizačné zariadenie na otváranie zapojenia pod diaľkovým ovládaním montuje externe na vozidle, musí byť možné kontrolovať oblasť medzi spojenými vozidlami, ale nie je nutné vstúpiť do tejto oblasti na účely jeho obsluhy.

| 12.3.5. | Akákoľvek porucha v činnosti alebo jednotlivá chyba v systéme nespôsobí otvorenie zapojenia počas normálnej jazdy na ceste. Akékoľvek chyby v systéme sa oznámia priamo alebo ihneď zreteľne pri nasledujúcej činnosti, napr. nesprávnou činnosťou. |
| --- | --- |

12.3.5.

Akákoľvek porucha v činnosti alebo jednotlivá chyba v systéme nespôsobí otvorenie zapojenia počas normálnej jazdy na ceste. Akékoľvek chyby v systéme sa oznámia priamo alebo ihneď zreteľne pri nasledujúcej činnosti, napr. nesprávnou činnosťou.

| 12.3.6. | V prípade poruchy diaľkového ovládania sa v naliehavom prípade umožní otvorenie zapojenia minimálne jedným iným spôsobom. Ak si to vyžaduje použitie nástroja, tento nástroj musí byť súčasťou nástrojového vybavenia vozidla. Požiadavky bodu 3.6 tejto prílohy sa nevzťahujú na ručné páky používané výhradne na otváranie zapojenia v naliehavom prípade. |
| --- | --- |

12.3.6.

V prípade poruchy diaľkového ovládania sa v naliehavom prípade umožní otvorenie zapojenia minimálne jedným iným spôsobom. Ak si to vyžaduje použitie nástroja, tento nástroj musí byť súčasťou nástrojového vybavenia vozidla. Požiadavky bodu 3.6 tejto prílohy sa nevzťahujú na ručné páky používané výhradne na otváranie zapojenia v naliehavom prípade.

| 12.3.7. | Diaľkové ovládače a oznamovače pre diaľkové ovládacie zariadenia musia byť permanentne a zreteľne identifikovateľné. |
| --- | --- |

12.3.7.

Diaľkové ovládače a oznamovače pre diaľkové ovládacie zariadenia musia byť permanentne a zreteľne identifikovateľné.

---

PRÍLOHA 6

Skúšky mechanických spojovacích zariadení alebo komponentov

1.   VŠEOBECNÉ SKÚŠOBNÉ POŽIADAVKY

| 1.1. | Vzorky spojovacích zariadení sa musia skúšať na pevnosť, ako aj na funkčnosť. Fyzické skúšanie sa musí vykonávať zakaždým, keď je to možné; ak však nie je stanovené inak, orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba môže upustiť od fyzickej skúšky pevnosti, ak jednoduchá konštrukcia komponentu umožňuje teoretickú kontrolu. Teoretické kontroly sa môžu vykonávať na stanovenie podmienok najhorších prípadov. Vo všetkých prípadoch teoretické kontroly zabezpečia rovnakú kvalitu výsledkov ako dynamické a statické skúšanie. V prípadoch pochybností sú rozhodujúce výsledky skúšok fyzického skúšania.
  Pozri taktiež bod 4.8 tohto predpisu. |
| --- | --- |

1.1.

Vzorky spojovacích zariadení sa musia skúšať na pevnosť, ako aj na funkčnosť. Fyzické skúšanie sa musí vykonávať zakaždým, keď je to možné; ak však nie je stanovené inak, orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba môže upustiť od fyzickej skúšky pevnosti, ak jednoduchá konštrukcia komponentu umožňuje teoretickú kontrolu. Teoretické kontroly sa môžu vykonávať na stanovenie podmienok najhorších prípadov. Vo všetkých prípadoch teoretické kontroly zabezpečia rovnakú kvalitu výsledkov ako dynamické a statické skúšanie. V prípadoch pochybností sú rozhodujúce výsledky skúšok fyzického skúšania.

Pozri taktiež bod 4.8 tohto predpisu.

| 1.2. | Pevnosť spojovacích zariadení sa overí dynamickou skúškou (skúška odolnosti). V niektorých prípadoch môžu byť potrebné doplnkové statické skúšky (pozri bod 3 tejto prílohy). |
| --- | --- |

1.2.

Pevnosť spojovacích zariadení sa overí dynamickou skúškou (skúška odolnosti). V niektorých prípadoch môžu byť potrebné doplnkové statické skúšky (pozri bod 3 tejto prílohy).

| 1.3. | Dynamická skúška (okrem skúšky podľa bodu 3.10 tejto prílohy) sa vykonáva približne so sínusoidným zaťažením (striedavým a/alebo pulzujúcim) s určitým počtom záťažových cyklov primerane k materiálu. Nesmú sa vyskytnúť žiadne praskliny ani zlomeniny. |
| --- | --- |

1.3.

Dynamická skúška (okrem skúšky podľa bodu 3.10 tejto prílohy) sa vykonáva približne so sínusoidným zaťažením (striedavým a/alebo pulzujúcim) s určitým počtom záťažových cyklov primerane k materiálu. Nesmú sa vyskytnúť žiadne praskliny ani zlomeniny.

| 1.4. | Pri predpísaných statických skúškach je povolená iba malá stála deformácia. Pokiaľ nie je stanovené inak, stála plastická deformácia po uvoľnení nesmie byť väčšia ako 10 % maximálnej deformácie nameranej počas skúšky. V prípade, že meranie deformácie počas skúšky skúšajúceho ohrozuje, potom za predpokladu, že ten istý parameter sa skontroloval inými skúškami, ako je dynamická skúška, sa môže táto časť statickej skúšky vynechať. |
| --- | --- |

1.4.

Pri predpísaných statických skúškach je povolená iba malá stála deformácia. Pokiaľ nie je stanovené inak, stála plastická deformácia po uvoľnení nesmie byť väčšia ako 10 % maximálnej deformácie nameranej počas skúšky. V prípade, že meranie deformácie počas skúšky skúšajúceho ohrozuje, potom za predpokladu, že ten istý parameter sa skontroloval inými skúškami, ako je dynamická skúška, sa môže táto časť statickej skúšky vynechať.

| 1.5. | Predpokladané zaťaženia pri dynamických skúškach sú založené na zložke horizontálnej sily v pozdĺžnej osi vozidla a zložke vertikálnej sily. Zložky horizontálnej sily priečne k pozdĺžnej osi vozidla a momenty sa neberú do úvahy za predpokladu, že majú len malý význam. Toto zjednodušenie neplatí pre skúšobný postup podľa bodu 3.10 tejto prílohy.
  Ak konštrukcia spojovacieho zariadenia alebo jeho upevnenia k vozidlu alebo upevnenie doplnkových systémov (ako sú stabilizátory, systémy krátkeho spojenia atď.) vyvoláva dodatočné sily alebo momenty, technická služba môže požadovať doplnkové skúšky.
  Zložka horizontálnej sily v pozdĺžnej rovine vozidla je reprezentovaná teoreticky stanovenou referenčnou silou, hodnotou D alebo Dc. Zložka vertikálnej sily je v prípade potreby reprezentovaná statickým vertikálnym nosným zaťažením S v bode spojenia a predpokladaným vertikálnym zaťažením V alebo statickým vertikálnym nosným zaťažením U v prípade točníc. |
| --- | --- |

1.5.

Predpokladané zaťaženia pri dynamických skúškach sú založené na zložke horizontálnej sily v pozdĺžnej osi vozidla a zložke vertikálnej sily. Zložky horizontálnej sily priečne k pozdĺžnej osi vozidla a momenty sa neberú do úvahy za predpokladu, že majú len malý význam. Toto zjednodušenie neplatí pre skúšobný postup podľa bodu 3.10 tejto prílohy.

Ak konštrukcia spojovacieho zariadenia alebo jeho upevnenia k vozidlu alebo upevnenie doplnkových systémov (ako sú stabilizátory, systémy krátkeho spojenia atď.) vyvoláva dodatočné sily alebo momenty, technická služba môže požadovať doplnkové skúšky.

Zložka horizontálnej sily v pozdĺžnej rovine vozidla je reprezentovaná teoreticky stanovenou referenčnou silou, hodnotou D alebo Dc. Zložka vertikálnej sily je v prípade potreby reprezentovaná statickým vertikálnym nosným zaťažením S v bode spojenia a predpokladaným vertikálnym zaťažením V alebo statickým vertikálnym nosným zaťažením U v prípade točníc.

| 1.6. | Charakteristické hodnoty D, Dc, S, V a U, na ktorých sú založené skúšky a ktoré sú definované v bode 2.11 tohto predpisu, sa prevezmú zo žiadosti výrobcu o typové schválenie – pozri formulár oznámenia uvedený v prílohách 1 a 2. |
| --- | --- |

1.6.

Charakteristické hodnoty D, Dc, S, V a U, na ktorých sú založené skúšky a ktoré sú definované v bode 2.11 tohto predpisu, sa prevezmú zo žiadosti výrobcu o typové schválenie – pozri formulár oznámenia uvedený v prílohách 1 a 2.

| 1.7. | Akékoľvek pozitívne zabezpečovacie zariadenie, ktoré je udržiavané vo svojej polohe silou pružiny, zostane vo svojej zabezpečenej polohe, ak je vystavené účinkom sily pôsobiacej v najnepriaznivejšom smere a rovnajúcej sa trojnásobku hmotnosti zabezpečovacieho mechanizmu. |
| --- | --- |

1.7.

Akékoľvek pozitívne zabezpečovacie zariadenie, ktoré je udržiavané vo svojej polohe silou pružiny, zostane vo svojej zabezpečenej polohe, ak je vystavené účinkom sily pôsobiacej v najnepriaznivejšom smere a rovnajúcej sa trojnásobku hmotnosti zabezpečovacieho mechanizmu.

2.   SKÚŠOBNÉ POSTUPY

Ak sa uplatní skúšobný postup podľa bodu 3.10 tejto prílohy, body 2.1, 2.2, 2.3 a 2.5 sa neuplatňujú.

| 2.1. | Pri dynamických a statických skúškach musí byť vzorka umiestnená vo vhodnom zariadení s primeraným pôsobením sily tak, aby nebola vystavená pôsobeniu akýchkoľvek ďalších síl alebo momentov okrem stanovenej skúšobnej sily. V prípade skúšok so striedavým zaťažením sa smer pôsobenia sily neodchýli o viac než ± 1° od stanoveného smeru. V prípade skúšok s pulzujúcim zaťažením alebo statických skúšok sa nastaví uhol pre hornú hodnotu sily. Toto si bude vyžadovať spojenie v bode pôsobenia sily (t. j. v bode spojenia) a druhé spojenie v príslušnej vzdialenosti. |
| --- | --- |

2.1.

Pri dynamických a statických skúškach musí byť vzorka umiestnená vo vhodnom zariadení s primeraným pôsobením sily tak, aby nebola vystavená pôsobeniu akýchkoľvek ďalších síl alebo momentov okrem stanovenej skúšobnej sily. V prípade skúšok so striedavým zaťažením sa smer pôsobenia sily neodchýli o viac než ± 1° od stanoveného smeru. V prípade skúšok s pulzujúcim zaťažením alebo statických skúšok sa nastaví uhol pre hornú hodnotu sily. Toto si bude vyžadovať spojenie v bode pôsobenia sily (t. j. v bode spojenia) a druhé spojenie v príslušnej vzdialenosti.

| 2.2. | Skúšobná frekvencia nesmie prekročiť 35 Hz. Zvolená frekvencia sa riadne oddelí od rezonančných frekvencií pri nastavení skúšky vrátane skúšobného zariadenia. Pri asynchrónnom skúšaní sa frekvencie dvoch zložiek sily líšia približne v rozmedzí od 1 % do maximálne 3 %. Pre spojovacie zariadenia vyrobené z ocele je počet zaťažovacích cyklov 2 × 106. Pre zariadenia vyrobené z iných materiálov ako oceľ môže byť počet záťažových cyklov vyšší. Na skúšanie trhlín sa použije metóda farebnej kvapaliny alebo iná ekvivalentná metóda. |
| --- | --- |

2.2.

Skúšobná frekvencia nesmie prekročiť 35 Hz. Zvolená frekvencia sa riadne oddelí od rezonančných frekvencií pri nastavení skúšky vrátane skúšobného zariadenia. Pri asynchrónnom skúšaní sa frekvencie dvoch zložiek sily líšia približne v rozmedzí od 1 % do maximálne 3 %. Pre spojovacie zariadenia vyrobené z ocele je počet zaťažovacích cyklov 2 × 106. Pre zariadenia vyrobené z iných materiálov ako oceľ môže byť počet záťažových cyklov vyšší. Na skúšanie trhlín sa použije metóda farebnej kvapaliny alebo iná ekvivalentná metóda.

| 2.3. | Pri skúškach s pulzujúcim zaťažením sa skúšobná sila rovná hornej hodnote sily; dolná hodnota sily môže dosahovať 5 % hornej hodnoty sily, pokiaľ nie je stanovené inak v špecifických podmienkach skúšania. |
| --- | --- |

2.3.

Pri skúškach s pulzujúcim zaťažením sa skúšobná sila rovná hornej hodnote sily; dolná hodnota sily môže dosahovať 5 % hornej hodnoty sily, pokiaľ nie je stanovené inak v špecifických podmienkach skúšania.

| 2.4. | Pri iných statických skúškach, ako sú špeciálne skúšky vyžadované podľa bodu 3.2.3 tejto prílohy, musí skúšobná sila pôsobiť plynulo a rýchlo a musí pôsobiť aspoň 60 sekúnd. |
| --- | --- |

2.4.

Pri iných statických skúškach, ako sú špeciálne skúšky vyžadované podľa bodu 3.2.3 tejto prílohy, musí skúšobná sila pôsobiť plynulo a rýchlo a musí pôsobiť aspoň 60 sekúnd.

| 2.5. | Spojovacie zariadenia sa pri skúške montujú čo najpevnejšie na skúšobné zariadenie v skutočnej polohe, v ktorej sa budú na vozidle používať. Použijú sa pripevňovacie zariadenia špecifikované výrobcom alebo žiadateľom a zariadenia určené na pripevnenie spojovacieho zariadenia k vozidlu a/alebo tie, ktoré majú identické mechanické charakteristiky. |
| --- | --- |

2.5.

Spojovacie zariadenia sa pri skúške montujú čo najpevnejšie na skúšobné zariadenie v skutočnej polohe, v ktorej sa budú na vozidle používať. Použijú sa pripevňovacie zariadenia špecifikované výrobcom alebo žiadateľom a zariadenia určené na pripevnenie spojovacieho zariadenia k vozidlu a/alebo tie, ktoré majú identické mechanické charakteristiky.

| 2.6. | Spojovacie zariadenia alebo komponenty sa musia skúšať za podmienok, ktoré sa predpokladajú pri jeho použití na ceste. Avšak podľa uváženia výrobcu a po dohode s technickou službou sa pružné komponenty môžu vyradiť z činnosti, ak je to pre skúšku nevyhnutné a ak to nemá podstatný vplyv na výsledky skúšky.
  Pružné komponenty, ktoré sú prehriate pri zrýchlenom postupe skúšky, sa môžu počas skúšky vymeniť. Skúšobné zaťaženia sa môžu aplikovať pomocou špeciálnych bezvôľových zariadení. |
| --- | --- |

2.6.

Spojovacie zariadenia alebo komponenty sa musia skúšať za podmienok, ktoré sa predpokladajú pri jeho použití na ceste. Avšak podľa uváženia výrobcu a po dohode s technickou službou sa pružné komponenty môžu vyradiť z činnosti, ak je to pre skúšku nevyhnutné a ak to nemá podstatný vplyv na výsledky skúšky.

Pružné komponenty, ktoré sú prehriate pri zrýchlenom postupe skúšky, sa môžu počas skúšky vymeniť. Skúšobné zaťaženia sa môžu aplikovať pomocou špeciálnych bezvôľových zariadení.

3.   ŠPECIFICKÉ SKÚŠOBNÉ POŽIADAVKY

Ak sa uplatní skúšobný postup podľa bodu 3.10 tejto prílohy, požiadavky bodov 3.1.1 až 3.1.6 sa neuplatňujú.

3.1.   Spojovacie gule a konzoly

3.1.1.   Mechanické spojovacie zariadenia, ktoré predstavujú spojovacie gule, môžu byť nasledujúceho typu:

| i) | jednokusové spojovacie gule vrátane zariadení s nevymeniteľnými, nerozoberateľnými guľami (pozri obrázky 20a a 20b); |
| --- | --- |

i)

jednokusové spojovacie gule vrátane zariadení s nevymeniteľnými, nerozoberateľnými guľami (pozri obrázky 20a a 20b);

| ii) | spojovacie gule skladajúce sa z niekoľkých častí, ktoré sa môžu rozoberať (pozri obrázky 20c, 20d a 20e); |
| --- | --- |

ii)

spojovacie gule skladajúce sa z niekoľkých častí, ktoré sa môžu rozoberať (pozri obrázky 20c, 20d a 20e);

| iii) | konzoly bez upevnenej gule (pozri obrázok 20f). |
| --- | --- |

iii)

konzoly bez upevnenej gule (pozri obrázok 20f).

Obrázok 20

Zostavy konzol guľového typu

Image

3.1.2.   Hlavnou skúškou je dynamická skúška pevnosti. Skúšobná vzorka pozostáva zo spojovacej gule, drieku gule a montážnych prvkov potrebných na pripevnenie k vozidlu. Spojovacia guľa a konzoly sa pevne upevnia v polohe, ktorá je určená na ich používanie, na skúšobné zariadenie schopné vyvinúť striedavé sily.

3.1.3.   Polohy upevňovacích bodov pre pripevnenie spojovacej gule a konzoly sú špecifikované výrobcom vozidla (pozri bod 5.3.2 tohto predpisu).

3.1.4.   Zariadenia predkladané na skúšku sa opatria všetkými časťami a konštrukčnými prvkami, ktoré môžu mať vplyv na kritérium pevnosti (napríklad elektrický zásuvkový panel, akékoľvek označenie atď.). Do skúšobnej vzorky sa zahrnú všetky časti až po ukotvovacie body alebo upevňovacie body na vozidle. Geometrickú polohu spojovacej gule a upevňovacích bodov spojovacieho zariadenia vo vzťahu k referenčnej čiare poskytne výrobca vozidla a uvedie sa v skúšobnom protokole. Všetky vzájomné polohy ukotvovacích bodov vo vzťahu k referenčnej čiare, o ktorých poskytne výrobca ťažného vozidla všetky potrebné informácie výrobcovi ťažného zariadenia, sa znova použijú na skúšobnom stanovišti.

3.1.5.   Vzorka namontovaná v skúšobnom zariadení sa podrobí skúške ťahom so striedavým zaťažením pôsobiacim v uhle voči guli ako na obrázku 21 alebo 22.

Smer uhla skúšky sa určí vertikálne medzi horizontálnou referenčnou čiarou prechádzajúcou stredom gule a horizontálnou čiarou prechádzajúcou upevňovacím bodom spojovacieho zariadenia, ktorý je najvyšší z najbližších, vtedy, ak sa meria v horizontálnej rovine priečnej na vertikálnu rovinu prechádzajúcu stredom gule. Ak je čiara upevňovacieho bodu nad horizontálnou referenčnou čiarou, skúška sa vykoná pod uhlom α = + 15° ± 1°, ak je pod ňou, potom sa skúška vykoná pod uhlom a = – 15° ± 1° (pozri obrázok 21). Upevňovacie body, ktoré sa musia posudzovať pri určovaní uhla skúšky, sú tie, ktoré uviedol výrobca vozidla a ktoré prenášajú hlavné ťažné sily na konštrukciu ťažného vozidla.

Tento uhol je zvolený s cieľom zohľadniť vertikálne statické a dynamické zaťaženie a je použiteľný iba pre prípustné statické vertikálne zaťaženie, ktoré nie je väčšie než:

S = 120 × D [N]

Tam, kde statické vertikálne zaťaženie prevyšuje predtým vypočítané zaťaženie, musí sa uhol v obidvoch prípadoch zväčšiť o 20°.

Dynamická skúška sa musí vykonať s nasledujúcou skúšobnou silou:

Fhs res = ± 0,6 D

3.1.6.   Postup skúšky je uplatniteľný na rôzne typy spojovacích zariadení (pozri bod 3.1.1 tejto prílohy) nasledujúcim spôsobom:

| 3.1.6.1. | jednokusové spojovacie gule vrátane zariadení s nevymeniteľnými nerozoberateľnými guľami (pozri obrázky 20a a 20b);






  3.1.6.1.1. | skúška na pevnosť zariadení zobrazených na obrázkoch 20a a 20b sa vykoná podľa požiadaviek bodu 3.1.5;

  Obrázok 21


  Uhly pôsobenia skúšobnej sily





  Obrázok 22


  Uhly pôsobenia skúšobnej sily |
| --- | --- | --- |

3.1.6.1.

jednokusové spojovacie gule vrátane zariadení s nevymeniteľnými nerozoberateľnými guľami (pozri obrázky 20a a 20b);

3.1.6.1.1.

skúška na pevnosť zariadení zobrazených na obrázkoch 20a a 20b sa vykoná podľa požiadaviek bodu 3.1.5;

Obrázok 21

Uhly pôsobenia skúšobnej sily

Image

Obrázok 22

Uhly pôsobenia skúšobnej sily

Image

| 3.1.6.2. | spojovacie gule obsahujúce časti, ktoré sa môžu rozoberať.
  Sú definované nasledujúce kategórie:






  a) | konzola a guľa (pozri obrázok 20c); |
| --- | --- | --- |

3.1.6.2.

spojovacie gule obsahujúce časti, ktoré sa môžu rozoberať.

Sú definované nasledujúce kategórie:

a)

konzola a guľa (pozri obrázok 20c);

| b) | konzola a guľa v jednom kuse s držiakom (pozri obrázok 20d); |
| --- | --- |

b)

konzola a guľa v jednom kuse s držiakom (pozri obrázok 20d);

| c) | konzola s oddeliteľnou guľou (pozri obrázok 20e); |
| --- | --- |

c)

konzola s oddeliteľnou guľou (pozri obrázok 20e);

| d) | konzola bez gule (pozri obrázok 20f); |
| --- | --- |

d)

konzola bez gule (pozri obrázok 20f);

| 3.1.6.2.1. | skúška na pevnosť pre zariadenia uvedené na obrázkoch 20c až 20f sa vykoná podľa požiadaviek bodu 3.1.5. Rozmery „e“ a „f“ s výrobnou toleranciou ± 5 mm sa uvedú v skúšobnom protokole.
  Skúška konzoly (pozri obrázok 20f) sa vykoná s namontovanou guľou (na držiaku). Zohľadní sa iba výsledok skúšky na konzole medzi upevňovacími bodmi a montážnym povrchom držiaka gule.
  Rozmery „e“ a „f“ majú výrobnú toleranciu ± 5 mm a špecifikuje ich výrobca spojovacieho zariadenia; |
| --- | --- |

3.1.6.2.1.

skúška na pevnosť pre zariadenia uvedené na obrázkoch 20c až 20f sa vykoná podľa požiadaviek bodu 3.1.5. Rozmery „e“ a „f“ s výrobnou toleranciou ± 5 mm sa uvedú v skúšobnom protokole.

Skúška konzoly (pozri obrázok 20f) sa vykoná s namontovanou guľou (na držiaku). Zohľadní sa iba výsledok skúšky na konzole medzi upevňovacími bodmi a montážnym povrchom držiaka gule.

Rozmery „e“ a „f“ majú výrobnú toleranciu ± 5 mm a špecifikuje ich výrobca spojovacieho zariadenia;

| 3.1.6.3. | spojovacie zariadenia s variabilnými rozmermi „e“ a „f“ pre rozoberateľné a vymeniteľné spojovacie gule – pozri obrázok 22.






  3.1.6.3.1. | Skúšky na pevnosť pre takéto konzoly sa vykonajú podľa požiadaviek bodu 3.1.5. |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.

spojovacie zariadenia s variabilnými rozmermi „e“ a „f“ pre rozoberateľné a vymeniteľné spojovacie gule – pozri obrázok 22.

3.1.6.3.1.

Skúšky na pevnosť pre takéto konzoly sa vykonajú podľa požiadaviek bodu 3.1.5.

| 3.1.6.3.2. | Ak sa môže po dohode výrobcu s technickou službou určiť najhoršia konfigurácia, je postačujúce skúšanie tejto konfigurácie.
  Inak sa skúša niekoľko polôh gule jednoduchým skúšobným programom podľa bodu 3.1.6.3.3. |
| --- | --- |

3.1.6.3.2.

Ak sa môže po dohode výrobcu s technickou službou určiť najhoršia konfigurácia, je postačujúce skúšanie tejto konfigurácie.

Inak sa skúša niekoľko polôh gule jednoduchým skúšobným programom podľa bodu 3.1.6.3.3.

| 3.1.6.3.3. | V jednoduchom skúšobnom programe má byť hodnota pre „f“ medzi stanovenou hodnotou fmin a fmax, ktorá nepresahuje 100 mm. Guľa je od držiaka vo vzdialenosti (emax) 130 mm. Aby sa použili všetky možné polohy gule, v oblasti určenej horizontálnou vzdialenosťou od montážneho povrchu a vertikálnym rozpätím f (fmin až fmax) sa musia skúšať dve zariadenia:






  i) | jedno s guľou v hornej polohe (fmax) a |
| --- | --- | --- |

3.1.6.3.3.

V jednoduchom skúšobnom programe má byť hodnota pre „f“ medzi stanovenou hodnotou fmin a fmax, ktorá nepresahuje 100 mm. Guľa je od držiaka vo vzdialenosti (emax) 130 mm. Aby sa použili všetky možné polohy gule, v oblasti určenej horizontálnou vzdialenosťou od montážneho povrchu a vertikálnym rozpätím f (fmin až fmax) sa musia skúšať dve zariadenia:

i)

jedno s guľou v hornej polohe (fmax) a

| ii) | jedno s guľou v dolnej polohe(fmin). |
| --- | --- |

ii)

jedno s guľou v dolnej polohe(fmin).

Uhol pôsobenia skúšobnej sily sa bude meniť pozitívne alebo negatívne v závislosti od pomeru medzi horizontálnou referenčnou čiarou stredu gule a rovnobežnou čiarou prechádzajúcou najvyšším a najbližším upevňovacím bodom spojovacieho zariadenia. Uhly, ktoré sa majú použiť, sú zobrazené na obrázku 22.

3.1.7.   V prípade oddeliteľných guľových jednotiek namontovaných inak ako skrutkovými upevneniami, napríklad pružinovými svorkami, a tam, kde sa počas dynamickej skúšky neskúša pozitívne mechanické zapojenie danej zostavy, sa zostava podrobí statickej skúške, ktorá sa vzťahuje na guľu alebo na zostavu pozitívneho mechanického zapojenia v príslušnom smere. Tam, kde zostava pozitívneho mechanického zapojenia má guľovú jednotku vo vertikálnej polohe, sa vykoná statická skúška na guľu vertikálnou silou pôsobiacou smerom nahor s hodnotou „D“. V prípade, že zostava pozitívneho mechanického zapojenia má guľovú jednotku upevnenú spôsobom priečnej horizontálnej konštrukcie, sa statická skúška vykoná silou v tomto smere s hodnotou 0,25 D. Nesmie dôjsť k žiadnej poruche zariadenia pozitívneho mechanického zapojenia ani k žiadnej deformácii, ktorá by pravdepodobne mala nepriaznivý vplyv na jeho činnosť.

3.1.8.   Upevňovacie body pre sekundárne zapojenie uvedené v prílohe 5 bode 1.5 znesú horizontálnu statickú silu rovnajúcu sa 2D maximálne 15 kN. Tam, kde existuje samostatný upevňovací bod pre ťažné lano, znesie horizontálnu statickú silu rovnajúcu sa D.

3.2.   Spojovacie hlavice

3.2.1.   Základnou skúškou je skúška odolnosti so striedavou skúšobnou silou a statická skúška (zdvihová skúška) s každou skúšobnou vzorkou.

3.2.2.   Dynamická skúška sa vykoná so spojovacou guľou triedy A primeranej pevnosti. Na skúšobnom stanovišti musia byť spojovacia hlavica a spojovacia guľa umiestnené podľa pokynov výrobcu a orientované spôsobom zodpovedajúcim príslušným polohám pri bežnom používaní. Nesmú pôsobiť žiadne ďalšie vonkajšie sily okrem skúšobnej sily pôsobiacej na vzorku. Skúšobná sila musí pôsobiť pozdĺž čiary prechádzajúcej stredom gule a naklonenej smerom dolu a dozadu pod uhlom 15° (pozri obrázok 23). Skúška na pevnosť sa musí vykonať na vzorke nasledujúcou skúšobnou silou:

Fhs res w= ± 0,6 D

Ak maximálne prípustná statická vertikálna hmotnosť S prekročí 120 D, skúšobný uhol sa zväčší na 20°.

Obrázok 23

Dynamická skúška

Image

3.2.3.   Musí sa vykonať taktiež statická skúška oddelenia. Spojovacia guľa používaná pri takejto skúške musí mať priemer 49,00 až 49,13 mm, tak aby zodpovedala opotrebovanej spojovacej guli. Oddeľovacia sila Fa bude pôsobiť kolmo tak na priečnu, ako aj na pozdĺžnu os spojovacej hlavice a zvýši sa plynule a rýchle na hodnotu:

Fa = g (C + S/1 000) kN

a bude pôsobiť 10 sekúnd.

Spojovacia hlavica sa neoddelí od gule a ani akýkoľvek komponent spojovacej hlavice nevykáže žiadnu trvalú deformáciu, ktorá by mohla mať nepriaznivý vplyv na jeho funkčnosť.

3.3.   Závesy a nosníky

3.3.1.   Na skúšobnej vzorke sa musí vykonať skúška na pevnosť. Spojovacie zariadenie musí byť vybavené upevňovacím príslušenstvom potrebným na jeho pripevnenie na vozidlo. Akékoľvek medziľahlé zariadenia namontované medzi závesným zariadením a rámom vozidla (t. j. nosníky) sa musia skúšať rovnakými silami ako záves. Pri skúšaní nosníkov určených pre štandardné závesy sa vertikálne zaťaženie aplikuje v horizontálnej vzdialenosti od vertikálnej roviny upevňovacích bodov, ktorá je zhodná s polohou zodpovedajúceho štandardného závesného zariadenia.

3.3.2.   Závesy pre sklopné oje (S = 0)

Dynamická skúška sa vykoná s horizontálnou striedavou silou Fhw = ± 0,6 D pôsobiacou v priamke rovnobežnej so zemou a v pozdĺžnej strednej rovine ťažného vozidla prechádzajúcej stredom čapu.

3.3.3.   Závesy pre prívesy s nápravou v strede (S > 0).

| 3.3.3.1. | Príves s nápravou v strede s hmotnosťou menšou alebo rovnajúcou sa 3,5 tony.
  Závesy pre prívesy s nápravou v strede s hmotnosťou menšou alebo rovnajúcou sa 3,5 tony sa skúšajú rovnakým spôsobom ako spojovacie gule a konzoly opísané v bode 3.1 tejto prílohy. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Príves s nápravou v strede s hmotnosťou menšou alebo rovnajúcou sa 3,5 tony.

Závesy pre prívesy s nápravou v strede s hmotnosťou menšou alebo rovnajúcou sa 3,5 tony sa skúšajú rovnakým spôsobom ako spojovacie gule a konzoly opísané v bode 3.1 tejto prílohy.

| 3.3.3.2. | Prívesy s nápravou v strede s hmotnosťou nad 3,5 tony:
  Pri asynchrónnej skúške pevnosti sa na vzorku aplikujú skúšobné zaťaženia v horizontálnom a vertikálnom smere. Horizontálny smer pôsobenia musí byť rovnobežný so zemou v pozdĺžnej strednej rovine ťažného vozidla a musí prechádzať stredom čapu. Vertikálny smer pôsobenia musí byť kolmý na horizontálny smer pôsobenia a musí pôsobiť pozdĺž pozdĺžnej osi návesného čapu.
  Upevňovacie príslušenstvo pre závesy a oko oja na skúšobnom stanovišti budú také, ako sú určené na jeho pripevnenie k vozidlu v súlade s montážnymi pokynmi výrobcu.
  Na čap sa pôsobí týmito skúšobnými silami:

  Tabuľka 14


  Skúšobné sily








  Skúšobná sila | Priemerná hodnota (kN) | Amplitúda (kN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horizontálna sila | 0 | ± 0,6 Dc (pozri poznámku) |
| Vertikálna sila | S × g/1 000 | ± 0,6 V (pozri poznámku) |

3.3.3.2.

Prívesy s nápravou v strede s hmotnosťou nad 3,5 tony:

Pri asynchrónnej skúške pevnosti sa na vzorku aplikujú skúšobné zaťaženia v horizontálnom a vertikálnom smere. Horizontálny smer pôsobenia musí byť rovnobežný so zemou v pozdĺžnej strednej rovine ťažného vozidla a musí prechádzať stredom čapu. Vertikálny smer pôsobenia musí byť kolmý na horizontálny smer pôsobenia a musí pôsobiť pozdĺž pozdĺžnej osi návesného čapu.

Upevňovacie príslušenstvo pre závesy a oko oja na skúšobnom stanovišti budú také, ako sú určené na jeho pripevnenie k vozidlu v súlade s montážnymi pokynmi výrobcu.

Na čap sa pôsobí týmito skúšobnými silami:

Tabuľka 14

Skúšobné sily

Skúšobná sila

Priemerná hodnota (kN)

Amplitúda (kN)

Horizontálna sila

0

± 0,6 Dc (pozri poznámku)

Vertikálna sila

S × g/1 000

± 0,6 V (pozri poznámku)

Poznámka: V prípade jednoúčelových závesov triedy T sa tieto hodnoty znížia na ± 0,5 Dc a ± 0,5 V.

Vertikálne a horizontálne zložky majú sínusový priebeh a pôsobí sa nimi asynchrónne, pričom rozdiel ich frekvencií sa pohybuje medzi 1 % až 3 %.

3.3.4.   Statická skúška na čape zabezpečovacieho zariadenia

Pri závesoch je taktiež potrebné skúšať uzatváracie a akékoľvek zabezpečovacie zariadenia pomocou statickej sily 0,25 D pôsobiacej v smere otvárania. Skúška nesmie spôsobiť otvorenie uzáveru a nesmie spôsobiť žiadne poškodenie. Skúšobná sila 0,1 D je dostatočná v prípade valcových čapov.

3.4.   Oká oja

3.4.1.   Oká oja sa musia podrobiť rovnakému dynamickému skúšaniu ako závesy. Oká oja používané výhradne pre prívesy so sklopnými ojami umožňujúcimi vertikálny pohyb sa podrobia striedavému zaťaženiu, ako je opísané v bode 3.2. Oká oja, ktoré sú tiež určené pre prívesy s nápravou v strede, sa skúšajú rovnako ako hlavice guľových spojení (bod 3.2) pre prívesy s hmotnosťou C menšou ako 3,5 tony alebo rovnajúcej sa 3,5 tony a rovnako ako závesy (bod 3.3.3.2) pre prívesy s nápravou v strede s hmotnosťou C nad 3,5 tony.

3.4.2.   Toroidné oká triedy L sa skúšajú rovnako ako štandardné oká oja.

3.4.3.   Skúšanie oka oja sa vykoná takým spôsobom, aby striedavá sila pôsobila aj na časti používané na upevnenie oka oja k oju. Všetky pružné medziľahlé komponenty sa pripevnia upnutím.

3.5.   Hákové spojenia

3.5.1.   Hákové spojenia triedy K vyhovejú dynamickej skúške uvedenej v bode 3.5.2 tejto prílohy.

3.5.2.   Dynamická skúška:

| 3.5.2.1. | Dynamická skúška je skúška s pulzujúcim zaťažením na toroidné oko triedy L, tak ako keby bolo namontované na vozidle so všetkými časťami potrebnými na montáž na vozidlo. Všetky pružné komponenty sa môžu so súhlasom orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej služby vyradiť z činnosti. |
| --- | --- |

3.5.2.1.

Dynamická skúška je skúška s pulzujúcim zaťažením na toroidné oko triedy L, tak ako keby bolo namontované na vozidle so všetkými časťami potrebnými na montáž na vozidlo. Všetky pružné komponenty sa môžu so súhlasom orgánu pre typové schvaľovanie alebo technickej služby vyradiť z činnosti.

| 3.5.2.2. | V prípade hákových spojení určených pre sklopné prívesy, kde je pôsobiace vertikálne zaťaženie na spojovacie zariadenie S nula, sa pôsobí skúšobnou silou v horizontálnom smere, simulujúc ťažnú silu na hák, ktorá sa pohybuje v rozsahu od 0,05 D do 1,00 D. |
| --- | --- |

3.5.2.2.

V prípade hákových spojení určených pre sklopné prívesy, kde je pôsobiace vertikálne zaťaženie na spojovacie zariadenie S nula, sa pôsobí skúšobnou silou v horizontálnom smere, simulujúc ťažnú silu na hák, ktorá sa pohybuje v rozsahu od 0,05 D do 1,00 D.

| 3.5.2.3. | V prípade hákových spojení určených pre prívesy s nápravou v strede predstavuje skúšobná sila výslednicu horizontálnej a vertikálnej sily pôsobiacej na spojovacie zariadenie a pôsobí pozdĺž uhla – α, t. j. od hornej prednej strany k zadnej spodnej strane (pozri obrázok 21), rovnajúceho sa vypočítanému uhlu výslednice medzi horizontálnymi a vertikálnymi silami pôsobiacimi na spojovacie zariadenie. Sila, Fhs res sa vypočíta takto:

  pričom a |
| --- | --- |

3.5.2.3.

V prípade hákových spojení určených pre prívesy s nápravou v strede predstavuje skúšobná sila výslednicu horizontálnej a vertikálnej sily pôsobiacej na spojovacie zariadenie a pôsobí pozdĺž uhla – α, t. j. od hornej prednej strany k zadnej spodnej strane (pozri obrázok 21), rovnajúceho sa vypočítanému uhlu výslednice medzi horizontálnymi a vertikálnymi silami pôsobiacimi na spojovacie zariadenie. Sila, Fhs res sa vypočíta takto:

Formula pričom Formula a Formula

| 3.5.2.4. | Pôsobiaca sila sa pohybuje od 0,05 Fhs res do 1,00 Fhs res. |
| --- | --- |

3.5.2.4.

Pôsobiaca sila sa pohybuje od 0,05 Fhs res do 1,00 Fhs res.

3.5.3.   Statická skúška spojovacieho zabezpečovacieho zariadenia

Pri hákových spojeniach je taktiež potrebné odskúšať uzáver a všetky blokovacie zariadenia pomocou statickej sily 0,25 D pôsobiacej v smere rozpojenia. Skúška nesmie spôsobiť otvorenie uzáveru ani žiadne poškodenia.

3.6.   Oje

3.6.1.   Oja sa musia skúšať rovnako ako oká oja (pozri bod 3.4). Orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba môže upustiť od skúšky pevnosti, ak jednoduchá konštrukcia komponentu umožňuje teoretickú kontrolu jeho možnej pevnosti. Konštrukčné zaťaženia pre teoretické overenie oja prívesov s nápravou v strede s hmotnosťou C menšou ako 3,5 tony alebo rovnajúcou sa 3,5 tony sa prevezmú z ISO 7641/1:1983. Konštrukčné zaťaženia pre teoretické overenie oja prívesov s nápravou v strede s hmotnosťou C nad 3,5 tony sa vypočítajú takto:

Fsp = (g × S/1 000) + V

pričom amplitúda sily V je daná v bode 2.11.4 tohto predpisu.

Prípustné namáhanie založené na konštrukčnom zaťažení pre prívesy s celkovou hmotnosťou C nad 3,5 tony budú v súlade s bodom 5.3 ISO 7641/1:1983. Pre ohnuté oje (napr. labutí krk) a pre oje úplných prívesov sa berie do úvahy horizontálna zložka sily Fhp= 1,0 × D.

3.6.2.   Pri oji pre úplné prívesy s voľným pohybom vo vertikálnej rovine sa okrem skúšky pevnosti alebo teoretického overenia pevnosti musí overiť vzperná pevnosť buď teoretickým výpočtom s konštrukčným zaťažením 3,0 × D, alebo vzpernou skúškou s konštrukčným zaťažením 3,0 × D. Prípustné namáhanie v prípade výpočtu musí byť v súlade s bodom 5.3 ISO 7461/1:1983.

3.6.3.   V prípade riadených náprav sa odolnosť voči pohybu overí teoretickými výpočtami alebo skúškou na ohyb. Horizontálna priečna statická sila pôsobí v strede čapu. Veľkosť tejto sily sa vyberie tak, aby moment 0,6 × Av × g (kNm) pôsobil okolo stredu prednej nápravy. Prípustné namáhanie musí byť v súlade s bodom 5.3 ISO 7641/1:1983.

Avšak v prípade, keď riadené nápravy vytvárajú páry osového predného vozíka (riadeného podvozku), moment sa zvýši na 0,95 × Av × g (kNm).

3.7.   Točnicové spojenia

3.7.1.   Základnými skúškami pevnosti je dynamická skúška a statická skúška (zdvihová skúška). Točnice určené na riadenie trajektórie návesu sa podrobia doplnkovej statickej skúške (skúška na ohyb). Spôsob montáže musí byť identický so spôsobom použitým na samotnom vozidle. Nie je prípustné použiť metódu výpočtu ako alternatívu fyzickej skúšky.

3.7.2.   Statická skúška

| 3.7.2.1. | Štandardné točnice skonštruované pre riadiaci klin alebo podobné zariadenie určené na riadenie trajektórie návesov (pozri bod 2.7 tohto predpisu) sa skúša na príslušnú pevnosť pomocou statickej ohybovej skúšky v prevádzkovom rozsahu riadiaceho zariadenia so súčasným pôsobením zaťaženia na točnicu. Maximálne prípustné vertikálne zaťaženie točnice U musí pôsobiť vertikálne na spojenie v jeho prevádzkovej polohe pomocou tuhej platne dostatočného rozmeru, aby úplne pokrývala spojenie.
  Výslednica pôsobiaceho zaťaženia prechádza stredom horizontálneho spoja točnice.
  Súčasne musí pôsobiť priečna horizontálna sila, reprezentujúca silu potrebnú na riadenie trajektórie návesu na bok vodidla pre návesný čap. Veľkosť tejto sily a smer, ktorým pôsobí, sa musia zvoliť tak, aby moment 0,75 m × D pôsobil okolo stredu návesného čapu. Moment sa vyvinie pomocou sily pôsobiacej na rameno páky dlhé 0,5 m ± 0,1 m. Je prípustná trvalá plastická deformácia do 0,5 % všetkých menovitých rozmerov. Nesmú sa objaviť žiadne praskliny. |
| --- | --- |

3.7.2.1.

Štandardné točnice skonštruované pre riadiaci klin alebo podobné zariadenie určené na riadenie trajektórie návesov (pozri bod 2.7 tohto predpisu) sa skúša na príslušnú pevnosť pomocou statickej ohybovej skúšky v prevádzkovom rozsahu riadiaceho zariadenia so súčasným pôsobením zaťaženia na točnicu. Maximálne prípustné vertikálne zaťaženie točnice U musí pôsobiť vertikálne na spojenie v jeho prevádzkovej polohe pomocou tuhej platne dostatočného rozmeru, aby úplne pokrývala spojenie.

Výslednica pôsobiaceho zaťaženia prechádza stredom horizontálneho spoja točnice.

Súčasne musí pôsobiť priečna horizontálna sila, reprezentujúca silu potrebnú na riadenie trajektórie návesu na bok vodidla pre návesný čap. Veľkosť tejto sily a smer, ktorým pôsobí, sa musia zvoliť tak, aby moment 0,75 m × D pôsobil okolo stredu návesného čapu. Moment sa vyvinie pomocou sily pôsobiacej na rameno páky dlhé 0,5 m ± 0,1 m. Je prípustná trvalá plastická deformácia do 0,5 % všetkých menovitých rozmerov. Nesmú sa objaviť žiadne praskliny.

| 3.7.2.2. | Statická zdvihová skúška sa vykoná na všetkých točniciach. So zdvihovou silou dosahujúcou hodnoty Fa = g.U sa neprejaví žiadne väčšie trvalé ohnutie dosky točnice presahujúce 0,2 % jej šírky.
  V prípade štandardných točníc triedy G50 a porovnateľných spojení pre rovnaký priemer návesného čapu sa nesmie oddeliť návesný čap od točnice zdvihovou silou Fa = g × 2,5. V prípade neštandardných spojení s čapom s priemerom väčším ako 50 mm, napríklad spojení s čapom s priemerom 90 mm, predstavuje zdvihová sila: Fa = g × 1,6 U s minimálnou hodnotou 500 kN.
  Sila sa vyvinie pomocou páky, ktorá jedným koncom spočíva na platni doske točnice a na druhom konci sa dvíha vo vzdialenosti 1,0 až 1,5 m od stredu návesného čapu – pozri obrázok 24.
  Rameno páky zviera so smerom vstupu čapu do točnice uhol 90°. Ak je zrejmý najnepriaznivejší stav, skúša sa tento stav. Ak nie je ľahké zistiť najnepriaznivejší stav, o tom, ktorá strana sa bude skúšať, rozhodne orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba. Nevyžaduje sa žiadna druhá skúška.

  Obrázok 24


  Zdvihová skúška na točniciach |
| --- | --- |

3.7.2.2.

Statická zdvihová skúška sa vykoná na všetkých točniciach. So zdvihovou silou dosahujúcou hodnoty Fa = g.U sa neprejaví žiadne väčšie trvalé ohnutie dosky točnice presahujúce 0,2 % jej šírky.

V prípade štandardných točníc triedy G50 a porovnateľných spojení pre rovnaký priemer návesného čapu sa nesmie oddeliť návesný čap od točnice zdvihovou silou Fa = g × 2,5. V prípade neštandardných spojení s čapom s priemerom väčším ako 50 mm, napríklad spojení s čapom s priemerom 90 mm, predstavuje zdvihová sila: Fa = g × 1,6 U s minimálnou hodnotou 500 kN.

Sila sa vyvinie pomocou páky, ktorá jedným koncom spočíva na platni doske točnice a na druhom konci sa dvíha vo vzdialenosti 1,0 až 1,5 m od stredu návesného čapu – pozri obrázok 24.

Rameno páky zviera so smerom vstupu čapu do točnice uhol 90°. Ak je zrejmý najnepriaznivejší stav, skúša sa tento stav. Ak nie je ľahké zistiť najnepriaznivejší stav, o tom, ktorá strana sa bude skúšať, rozhodne orgán pre typové schvaľovanie alebo technická služba. Nevyžaduje sa žiadna druhá skúška.

Obrázok 24

Zdvihová skúška na točniciach

Image

3.7.3.   Dynamická skúška

Točnica sa podrobí striedavému zaťaženiu na skúšobnom zariadení (asynchrónna dynamická skúška) s horizontálnymi striedavými a vertikálnymi pulzujúcimi silami pôsobiacimi súčasne.

| 3.7.3.1. | Pri točniciach, ktoré nie sú konštruované na riadenie trajektórie návesu, sa použijú nasledujúce sily: | horizontálna: Fhw = ± 0,6 × D |
| --- | --- | --- |

3.7.3.1.

Pri točniciach, ktoré nie sú konštruované na riadenie trajektórie návesu, sa použijú nasledujúce sily:

horizontálna: Fhw = ± 0,6 × D

| | vertikálna: FsO = g × 1,2 U |
| --- | --- |

vertikálna: FsO = g × 1,2 U

| | FsU = g × 0,4 U |
| --- | --- |

FsU = g × 0,4 U

Tieto dve sily pôsobia v pozdĺžnej strednej rovine vozidla, pričom smer pôsobenia obidvoch síl FsO a FsU prechádza stredom spojenia točnice.

Vertikálna sila Fs sa pohybuje medzi limitami + g × 1,2 U + g × 0,4 U a horizontálna sila medzi ± 0,6 D.

| 3.7.3.2. | Pri točniciach, ktoré nie sú konštruované na riadenie trajektórie návesu, sa použijú nasledujúce sily: | horizontálna: Fhw = ± 0,675 D |
| --- | --- | --- |

3.7.3.2.

Pri točniciach, ktoré nie sú konštruované na riadenie trajektórie návesu, sa použijú nasledujúce sily:

horizontálna: Fhw = ± 0,675 D

| | vertikálna: FsO a FsU ako v bode 3.7.3.1. |
| --- | --- |

vertikálna: FsO a FsU ako v bode 3.7.3.1.

Smer pôsobenia síl je uvedený v bode 3.7.3.1.

| 3.7.3.3. | Pri dynamickej skúške točníc sa medzi dosku točnice a dosku návesu umiestni vhodný mazací materiál, tak aby sa zabezpečil maximálny koeficient trenia F = 0,15. |
| --- | --- |

3.7.3.3.

Pri dynamickej skúške točníc sa medzi dosku točnice a dosku návesu umiestni vhodný mazací materiál, tak aby sa zabezpečil maximálny koeficient trenia F = 0,15.

3.8.   Montážne dosky pre točnice

Dynamická skúška točnice opísaná v bode 3.7.3 a statické skúšky opísané v bode 3.7.2 sa vykonajú aj v prípade montážnych dosiek. Nie je potrebné túto skúšku vykonať vtedy, ak je montážna doska užšia a/alebo dlhšia a celková výška menšia, ale inak je doska identická s konštrukciou, ktorá sa už podrobila tejto skúške. Nie je prípustné použiť metódu výpočtu ako alternatívu fyzickej skúšky.

3.9.   Návesné čapy návesov

3.9.1.   Dynamická skúška so striedavým zaťažením sa vykoná na vzorke v skúšobnom zariadení. Skúšanie čapu sa nespojí so skúšaním točnice. Skúška sa vykoná tak, aby zaťaženie pôsobilo aj na upevnenia potrebné na pripevnenie čapu k návesu. Nie je prípustné použiť metódu výpočtu ako alternatívu fyzickej skúšky.

3.9.2.   Dynamická skúška s horizontálnym zaťažením Fhw = ± 0,6 D sa vykoná s čapom v prevádzkovej polohe.

Smer pôsobenia sily prechádza stredom najmenšieho priemeru valcovej časti čapu s priemerom 50,8 mm pre triedu H50 (pozri prílohu 5, obrázok 18).

3.10.   Alternatívna skúška odolnosti spojovacích gulí a konzol s D-hodnotou ≤ 14 kN

Ako alternatíva skúšobného postupu opísaného v bode 3.1 môžu sa spojovacie gule a konzoly s D-hodnotou ≤ 14 kN skúšať za týchto podmienok.

3.10.1.   Úvod

Skúška odolnosti opísaná nižšie pozostáva z viacosovej skúšky s tromi smermi zaťaženia, so súčasne pôsobiacimi silami, vymedzenými maximálnymi amplitúdami a ekvivalentnými únavovými namáhaniami (hodnoty intenzity zaťaženia sú v súlade s nižšie uvedeným vymedzením).

3.10.2.   Požiadavky skúšky

| 3.10.2.1. | Vymedzenie hodnoty intenzity zaťaženia (LIV):
  Hodnota intenzity zaťaženia je skalárna hodnota, ktorá predstavuje závažnosť časového priebehu jednorazového zaťaženia pri zohľadnení aspektov životnosti (identická so sumou poškodenia). Pre stanovenie kumulatívneho poškodenia sa použije Minerovo základné pravidlo. Pri jeho určení sa použijú amplitúdy záťaže a počet opakovaní každej amplitúdy (vplyvy priemerných záťaží sa nezohľadňujú).
  Krivka S-N (Basquinova krivka) predstavuje amplitúdy zaťaženia verzus počet opakovaní (SA,i vs. ni). Má konštantný sklon v dvojitom logaritmickom diagrame (t. j. každá amplitúda/uplatnená skúšobná sila SA,i súvisí s obmedzeným počtom cyklov Ni). Krivka predstavuje teoretický únavový limit pre analyzovanú konštrukciu.
  Časový priebeh zaťaženia sa meria pomocou súradnicového grafu, ktorý zobrazuje amplitúdy zaťaženia a počet opakovaní (SA,i vs. ni). Suma pomeru ni/Ni pre všetky dostupné úrovne amplitúd SA,i sa rovná hodnote intenzity zaťaženia. |
| --- | --- |

3.10.2.1.

Vymedzenie hodnoty intenzity zaťaženia (LIV):

Hodnota intenzity zaťaženia je skalárna hodnota, ktorá predstavuje závažnosť časového priebehu jednorazového zaťaženia pri zohľadnení aspektov životnosti (identická so sumou poškodenia). Pre stanovenie kumulatívneho poškodenia sa použije Minerovo základné pravidlo. Pri jeho určení sa použijú amplitúdy záťaže a počet opakovaní každej amplitúdy (vplyvy priemerných záťaží sa nezohľadňujú).

Krivka S-N (Basquinova krivka) predstavuje amplitúdy zaťaženia verzus počet opakovaní (SA,i vs. ni). Má konštantný sklon v dvojitom logaritmickom diagrame (t. j. každá amplitúda/uplatnená skúšobná sila SA,i súvisí s obmedzeným počtom cyklov Ni). Krivka predstavuje teoretický únavový limit pre analyzovanú konštrukciu.

Časový priebeh zaťaženia sa meria pomocou súradnicového grafu, ktorý zobrazuje amplitúdy zaťaženia a počet opakovaní (SA,i vs. ni). Suma pomeru ni/Ni pre všetky dostupné úrovne amplitúd SA,i sa rovná hodnote intenzity zaťaženia.

Image

| 3.10.2.2. | Požadovaná hodnota intenzity zaťaženia a maximálne amplitúdy
  Musí sa zohľadniť tento systém súradníc:







  x smer | : | pozdĺžny smer/opačný voči smeru premávky; |
| --- | --- | --- | --- |
| y smer | : | napravo vzhľadom na smer premávky; |
| z smer | : | vertikálne nahor. |

3.10.2.2.

Požadovaná hodnota intenzity zaťaženia a maximálne amplitúdy

Musí sa zohľadniť tento systém súradníc:

x smer

:

pozdĺžny smer/opačný voči smeru premávky;

y smer

:

napravo vzhľadom na smer premávky;

z smer

:

vertikálne nahor.

Časový priebeh zaťaženia teda možno vyjadriť pomocou medziľahlých smerov na základe hlavných smerov (x, y, z) pri zohľadnení týchto rovníc (α = 45°; α’ = 35,2°):

| | Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxy(t) = Fx(t) × cos(α) + Fy(t) × sin(α)

| | Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fxz(t) = Fx(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α) |
| --- | --- |

Fyz(t) = Fy(t) × cos(α) + Fz(t) × sin(α)

| | Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α’) + Fz(t) × sin(α’) |
| --- | --- |

Fxyz(t) = Fxy(t) × cos(α’) + Fz(t) × sin(α’)

| | Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α’) – Fz(t) × sin(α’) |
| --- | --- |

Fxzy(t) = Fxz(t) × cos(α’) – Fz(t) × sin(α’)

| | Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α’) – Fx(t) × sin(α’) |
| --- | --- |

Fyzx(t) = Fyz(t) × cos(α’) – Fx(t) × sin(α’)

Hodnoty intenzity zaťaženia vyjadrené v každom smere (takisto v kombinovaných smeroch) sa vypočítajú ako suma pomerov ni/Ni pre všetky dostupné úrovne amplitúd vymedzené v primeranom smere.

Na účely zobrazenia minimálnej únavovej životnosti zariadenia, ktoré sa má typovo schváliť, musí skúška odolnosti dosiahnuť aspoň tieto hodnoty intenzity zaťaženia:

| | LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN) | LIV (7 kN < D ≤ 14 kN) |
| --- | --- | --- |
| LIVx | 0,0212 | 0,0212 |
| LIVy | lineárna regresia medzi:
  D = 1 kN: 7,026 e-4; D = 7 kN: 1,4052 e-4 | 1,4052 e-4 |
| LIVz | 1,1519 e-3 | 1,1519 e-3 |
| LIVxy | lineárna regresia medzi:
  D = 1 kN: 6,2617 e-3; D = 7 kN: 4,9884 e-3 | 4,9884 e-3 |
| LIVxz | 9,1802 e-3 | 9,1802 e-3 |
| LIVyz | lineárna regresia medzi:
  D = 1 kN: 7,4988 e-4; D = 7 kN: 4,2919 e-4 | 4,2919 e-4 |
| LIVxyz | lineárna regresia medzi:
  D = 1 kN: 4,5456 e-3; D = 7 kN: 3,9478 e-3 | 3,9478 e-3 |
| LIVxzy | lineárna regresia medzi:
  D = 1 kN: 5,1977 e-3; D = 7 kN: 4,3325 e-3 | 4,3325 e-3 |
| LIVyzx | lineárna regresia medzi:
  D = 1 kN: 4,5204 e-3; D = 7 kN: 2,9687 e-3 | 2,9687 e-3 |

LIV (1 kN ≤ D ≤ 7 kN)

LIV (7 kN < D ≤ 14 kN)

LIVx

0,0212

0,0212

LIVy

lineárna regresia medzi:

D = 1 kN: 7,026 e-4; D = 7 kN: 1,4052 e-4

1,4052 e-4

LIVz

1,1519 e-3

1,1519 e-3

LIVxy

lineárna regresia medzi:

D = 1 kN: 6,2617 e-3; D = 7 kN: 4,9884 e-3

4,9884 e-3

LIVxz

9,1802 e-3

9,1802 e-3

LIVyz

lineárna regresia medzi:

D = 1 kN: 7,4988 e-4; D = 7 kN: 4,2919 e-4

4,2919 e-4

LIVxyz

lineárna regresia medzi:

D = 1 kN: 4,5456 e-3; D = 7 kN: 3,9478 e-3

3,9478 e-3

LIVxzy

lineárna regresia medzi:

D = 1 kN: 5,1977 e-3; D = 7 kN: 4,3325 e-3

4,3325 e-3

LIVyzx

lineárna regresia medzi:

D = 1 kN: 4,5204 e-3; D = 7 kN: 2,9687 e-3

2,9687 e-3

Na účely odvodenia časového priebehu zaťaženia z uvedených hodnôt intenzity zaťaženia musí byť sklon k = 5 (pozri vymedzenie v bode 3.10.2.1). Basquinova krivka musí prechádzať cez bod amplitúdy SA = 0,6 × D s počtom cyklov N = 2 × 106.

Statická vertikálna záťaž S (podľa vymedzenia v bode 2.11.3 tohto predpisu) na spojovacom zariadení sa na základe vyhlásenia výrobcu musí pridať na vertikálne záťaže.

Počas skúšky by nemali maximálne amplitúdy prekročiť tieto hodnoty:

| | Pozdĺžne Fx [–] | laterálne Fy [–] | vertikálne Fz [–] |
| --- | --- | --- | --- |
| Maximum | + 1,3 × D | + 0,45 × D | + 0,6 × D + S |
| Minimum | – 1,75 × D | – 0,45 × D | – 0,6 × D + S |

Pozdĺžne Fx [–]

laterálne Fy [–]

vertikálne Fz [–]

Maximum

+ 1,3 × D

+ 0,45 × D

+ 0,6 × D + S

Minimum

– 1,75 × D

– 0,45 × D

– 0,6 × D + S

Príklad časového priebehu zaťaženia, ktoré spĺňa tieto požiadavky, možno nájsť na stránke:

<http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grrf/grrf-reg55.html>

3.10.3.   Skúšobné podmienky

Spojovacie zariadenie sa namontuje na pevný skúšobný podstavec alebo na vozidlo. Ak sa použije trojdimenzionálny signál časového priebehu, musí sa uplatniť tromi aktivátormi na simultánne uvedenie a kontrolu silových komponentov Fx (pozdĺžnych), Fy (laterálnych) a Fz (vertikálnych). V ostatných prípadoch možno určiť počet a polohu aktivátorov na základe dohody medzi výrobcom a technickými službami. V každom prípade však pomocou skúšobnej montáže musí byť možné súčasne uviesť potrebné sily na dosiahnutie hodnôt intenzity zaťaženia požadovaných v bode 3.10.2.2.

Všetky svorníky musia byť upevnené krútiacim pohybom podľa spresnení výrobcu.

3.10.3.1.   Spojovacie zariadenie namontované na pevnú podperu:

Súlad upevňovacích bodov spojovacieho zariadenia nesmie prekročiť 1,5 mm od referenčného bodu „0 – záťaž“ počas uplatnenia maximálnych a minimálnych síl Fx, Fy, Fz a každej z nich osobitne pôsobiacej na upevňovací bod.

3.10.3.2.   Spojovacie zariadenie namontované na teleso vozidla alebo časť telesa:

V tomto prípade sa spojovacie zariadenie musí namontovať na teleso vozidla alebo časť telesa typu vozidla, pre ktoré je spojovacie zariadenie navrhnuté. Vozidlo alebo časť telesa sa musí upevniť na vhodný skúšobný rám alebo skúšobný podstavec tak, aby sa eliminoval akýkoľvek vplyv zavesení náprav.

Presné podmienky počas skúšky musia byť opísané v súvisiacom skúšobnom protokole. Možné vplyvy rezonancie sa musia kompenzovať vhodným systémom kontroly skúšobného zariadenia a môžu byť znížené dodatočným upevnením medzi telesom vozidla a skúšobným rámom alebo zmenenou frekvenciou.

3.10.4.   Kritériá nesplnenia skúšky

Okrem kritérií uvedených v bode 4.1 tohto predpisu, overených penetračnou skúškou kvapalinou, sa spojovacie zariadenie považuje za nevyhovujúce skúške, ak:

| a) | sa vyskytne akákoľvek viditeľná plastová deformácia; |
| --- | --- |

a)

sa vyskytne akákoľvek viditeľná plastová deformácia;

| b) | je ovplyvnená funkčnosť a bezpečnosť spojenia (t. j. bezpečné spojenie s prípojným vozidlom, maximálna vôľa); |
| --- | --- |

b)

je ovplyvnená funkčnosť a bezpečnosť spojenia (t. j. bezpečné spojenie s prípojným vozidlom, maximálna vôľa);

| c) | akákoľvek strata ohybnosti svorníkov presahujúca 30 % nominálneho krútiaceho momentu, meraného v smere zatvárania; |
| --- | --- |

c)

akákoľvek strata ohybnosti svorníkov presahujúca 30 % nominálneho krútiaceho momentu, meraného v smere zatvárania;

| d) | spojovacie zariadenie s oddeliteľnou časťou sa nemôže odmontovať ani pripevniť prinajmenšom 3-krát. Pri prvom odmontovaní je povolený jeden náraz. |
| --- | --- |

d)

spojovacie zariadenie s oddeliteľnou časťou sa nemôže odmontovať ani pripevniť prinajmenšom 3-krát. Pri prvom odmontovaní je povolený jeden náraz.

---

PRÍLOHA 7

INŠTALÁCIA A OSOBITNÉ POŽIADAVKY

1.   INŠTALÁCIA A OSOBITNÉ POŽIADAVKY

1.1.   Pripevnenie spojovacích gúľ a konzol

1.1.1.   Spojovacie gule a konzoly sa pripoja k vozidlám kategórií M1, M2 (s maximálnou prípustnou hmotnosťou nižšou ako 3,5 t) a N1 (1) spôsobom, ktorý zodpovedá rozmerom voľného priestoru a výšky uvedeným na obrázku 25. Výška sa bude merať v podmienkach zaťaženého vozidla uvedených v dodatku 1 k tejto prílohe.

Požiadavka na výšku sa neuplatňuje v prípade terénnych vozidiel kategórie G definovaných v prílohe 7 ku konsolidovanému uzneseniu o stavbe vozidiel (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

| 1.1.1.1. | Voľný priestor znázornený na obrázkoch 25a a 25b sa smie vyplniť rozoberateľným zariadením, ako je náhradné koleso, za predpokladu, že vzdialenosť od stredu gule po vertikálnu rovinu v najvzdialenejšom bode zariadenia nepresahuje 300 mm. Zariadenie sa upevní tak, aby sa umožnil primeraný prístup na účely spájania a rozpájania bez nebezpečenstva úrazu užívateľa a bez ovplyvňovania pohybu spojenia. |
| --- | --- |

1.1.1.1.

Voľný priestor znázornený na obrázkoch 25a a 25b sa smie vyplniť rozoberateľným zariadením, ako je náhradné koleso, za predpokladu, že vzdialenosť od stredu gule po vertikálnu rovinu v najvzdialenejšom bode zariadenia nepresahuje 300 mm. Zariadenie sa upevní tak, aby sa umožnil primeraný prístup na účely spájania a rozpájania bez nebezpečenstva úrazu užívateľa a bez ovplyvňovania pohybu spojenia.

1.1.2.   Výrobca vozidla poskytne pre spojovacie gule a konzoly montážne pokyny a uvedie, či je potrebné akékoľvek spevnenie plochy upevnenia.

1.1.3.   Musí byť možné zapojiť a rozpojiť spojovaciu guľu, keď pozdĺžna os spojovacej gule vo vzťahu k osovej čiare spojovacej gule a upevnenia:

| | sa otáča horizontálne 60° doprava alebo doľava (β = 60°, pozri obrázok 25); |
| --- | --- |

sa otáča horizontálne 60° doprava alebo doľava (β = 60°, pozri obrázok 25);

| | sa otáča vertikálne 10° nahor alebo nadol (α = 10°, pozri obrázok 25); |
| --- | --- |

sa otáča vertikálne 10° nahor alebo nadol (α = 10°, pozri obrázok 25);

| | sa otáča osovo 10° doprava alebo doľava. |
| --- | --- |

sa otáča osovo 10° doprava alebo doľava.

Obrázok 25a

Voľný priestor a výška spojovacej gule – bokorys

Image

Obrázok 25b

Voľný priestor spojovacej gule – pôdorys

Image

1.1.4.   Ak nie je príves pripojený k ťažnému vozidlu, namontovaná konzola a spojovacia guľa nesmú zatieňovať montážny priestor alebo viditeľnosť zadnej registračnej tabuľky/licenčnej tabuľky ťažného vozidla. Ak spojovacia guľa alebo ostatné prvky zatieňujú zadnú registračnú tabuľku, budú snímateľné alebo prestaviteľné bez použitia náradia okrem napríklad uvoľňovacieho kľúča nachádzajúceho sa vo vozidle, ktorým sa dá ľahko manipulovať (t. j. sila nepresahujúca 20 Nm).

1.2.   Upevnenie spojovacích hlavíc

1.2.1.   Spojovacie hlavice triedy B sú prípustné pre prívesy s maximálnou hmotnosťou menšou ako 3,5 tony alebo rovnajúcou sa 3,5 tony. S prívesom v horizontálnej polohe a s maximálne prípustným nápravovým zaťažením sa spojovacie hlavice pripevnia tak, aby os guľovej plochy, na ktorú sa guľa upevní, sa nachádzala 430 ± 35 mm nad horizontálnou rovinou, na ktorej stoja kolesá prívesu.

V prípade karavanov a nákladných prívesov sa za horizontálnu rovinu považuje rovina, pri ktorej je podlaha alebo úložný povrch v horizontálnej polohe. V prípade prívesov bez takého referenčného povrchu (napr. člnový príves a podobne) musí výrobca prívesu uviesť vhodnú referenčnú čiaru určujúcu horizontálnu polohu. Požiadavka na výšku platí len pre prívesy určené na pripevnenie na vozidlá uvedené v odseku 1.1.1 tejto prílohy.

Horizontálna poloha sa určí vo všetkých prípadoch s presnosťou ± 1 %.

1.2.2.   Musí byť možné manipulovať so spojovacími hlavicami bezpečne vo voľnom priestore spojovacej gule, ako je uvedené na obrázkoch 25a a 25b, až do uhlov α = 25° a β = 60°.

1.3.   Pripevnenie závesov a montážnych blokov

1.3.1.   Montážne rozmery pre štandardné závesy:

V prípade typov štandardných závesov musia byť splnené montážne rozmery na vozidle uvedené na obrázku 15 a v tabuľke 10.

1.3.2.   Potreba spojenia s diaľkovým ovládaním.

Ak nemôže byť splnená jedna z nasledujúcich požiadaviek týkajúcich sa ľahkej a bezpečnej prevádzky (bod 1.3.3), prístupu (bod 1.3.5) alebo voľného priestoru pre ručnú páku (bod 1.3.6), použije sa spojenie s diaľkovým ovládaním opísané v bode 12.3 v prílohe 5.

1.3.3.   Ľahká a bezpečná prevádzka spojovacieho zariadenia

Závesy sa namontujú na vozidlo tak, aby boli ľahko a bezpečne prevádzkovateľné.

Okrem funkcie otvorenia (prípadne uzavretia) toto zahŕňa aj kontrolu polohy oznamovača pre otvorenú a uzavretú polohu spojovacieho čapu (zrakom a dotykom).

V priestore, v ktorom musí stáť osoba manipulujúca so spojovacím zariadením, nesmie byť žiadne miesto možného nebezpečenstva, ako sú ostré okraje, vrcholy atď. prislúchajúce konštrukcii, alebo musia byť chránené tak, aby bolo poranenie nepravdepodobné.

Úniková cesta z tohto priestoru nesmie byť obmedzená ani prehradená na oboch stranách akýmikoľvek pripevnenými predmetmi ani k spojovaciemu zariadeniu ani k vozidlám.

Ani jedno ochranné zariadenie proti podbehnutiu nesmie brániť osobe zaujať vhodnú polohu pri manipulácii so spojovacím zariadením.

1.3.4.   Minimálny uhol pre spojenie a rozpojenie

Spojenie a rozpojenie oka oja sa umožní, ak sa pozdĺžna os oka oja vzhľadom na os hubice súbežne otáča:

| | 50° horizontálne doprava alebo doľava; |
| --- | --- |

50° horizontálne doprava alebo doľava;

| | 6° vertikálne nahor alebo nadol; |
| --- | --- |

6° vertikálne nahor alebo nadol;

| | 6° osovo doprava alebo doľava. |
| --- | --- |

6° osovo doprava alebo doľava.

Táto požiadavka sa týka aj hákových spojení triedy K.

1.3.5.   Prístupnosť

Vzdialenosť medzi stredom čapu a okrajom karosérie vozidla neprekročí 550 mm. Ak vzdialenosť prekročí 420 mm, spojovacie zariadenie sa opatrí aktivačným mechanizmom, ktorý umožní bezpečnú prevádzku pri maximálnej vzdialenosti 420 mm od vonkajšieho okraja karosérie.

Vzdialenosť 550 mm sa môže presiahnuť, ak sa dá preukázať, že je to technicky nevyhnutné, a za predpokladu, že nie je nepriaznivo ovplyvnená ľahká a bezpečná aktivácia závesového spojenia:

| i) | do vzdialenosti až 650 mm pre vozidlá so sklápacou karosériou alebo zariadením montovaným vzadu; |
| --- | --- |

i)

do vzdialenosti až 650 mm pre vozidlá so sklápacou karosériou alebo zariadením montovaným vzadu;

| ii) | do vzdialenosti až 1 320 mm, ak je voľná výška apoň 1 150 mm; |
| --- | --- |

ii)

do vzdialenosti až 1 320 mm, ak je voľná výška apoň 1 150 mm;

| iii) | v prípade prívesov na dopravu osobných automobilov najmenej s dvoma úložnými úrovňami, keď nie je prípojné vozidlo oddelené od ťažného vozidla počas bežnej dopravnej činnosti. |
| --- | --- |

iii)

v prípade prívesov na dopravu osobných automobilov najmenej s dvoma úložnými úrovňami, keď nie je prípojné vozidlo oddelené od ťažného vozidla počas bežnej dopravnej činnosti.

1.3.6.   Voľný priestor pre ručnú páku

Na umožnenie bezpečnej prevádzky závesného zariadenia musí byť okolo ručnej páky primeraný voľný priestor.

Voľný priestor zobrazený na obrázku 26 sa považuje za dostatočný. Ak sú pre vozidlo určené rôzne typy štandardného závesného zariadenia, voľný priestor musí byť taký, aby vyhovoval najväčším rozmerom spojovacieho zariadenia primeranej triedy uvedenej v bode 3 prílohy 5.

Obrázok 26

Voľný priestor pre ručnú páku

Image

Rozmery voľného priestoru sú tiež uplatniteľné na závesné zariadenia, ktoré majú ručnú páku smerujúcu nadol alebo sú rôznej konštrukcie.

Voľný priestor sa zachová taktiež v rámci špecifikovaného minimálneho uhla pre zapojenie a rozpojenie uvedené v bode 1.3.4 tejto prílohy.

1.3.7.   Voľný priestor pre voľný pohyb závesu

Závesy pripevnené k vozidlu musia mať minimálny voľný rozstup 10 mm od každej inej časti vozidla pri zohľadnení všetkých možných geometrických polôh v súlade s bodom 3 prílohy 5.

Ak sú pre typ vozidla určené rozdielne typy štandardného závesného zariadenia, voľný priestor musí byť taký, aby vyhovoval najväčším možným rozmerom závesu primeranej triedy uvedeným v bode 3 prílohy 5.

1.3.8.   Prípustnosť závesov so špeciálnym kĺbom pre vertikálnu výchylku – pozri bod 3.4 prílohu 5.

Spojovacie zariadenia s valcovým čapom, ktoré môžu vertikálne vychyľovať zapojené oko oja pomocou špeciálneho kĺbu, budú povolené len vtedy, ak sa môže preukázať ich technická nevyhnutnosť. Môže to byť v prípade, keď napríklad spojovacia hlavica musí byť sklopná, alebo pri spojovacích zariadeniach ťažných prívesov, keď je z dôvodov pevnosti potrebné použiť valcové čapy.

1.4.   Pripevnenie oka oja na príves

1.4.1.   Oje pre prívesy s nápravou v strede sa vybavia podperným zariadením nastaviteľným na výšku, ak zaťaženie oka oja na prívese presahuje 50 kg, keď je príves rovnomerne naložený na jeho technicky prípustnú maximálnu hmotnosť.

1.4.2.   Pri pripevnení oka oja a oja k prívesu s nápravou v strede s maximálnou hmotnosťou C nad 3,5 tony a s viac než jednou nápravou sa musí použiť zariadenie na rozloženie nápravového zaťaženia.

1.4.3.   Sklopné oje musí byť voľne vzdialené od zeme. Nesmie klesnúť pod výšku 200 mm od zeme pri uvoľnení z horizontálnej polohy. Pozri taktiež body 5.3 a 5.4 prílohy 5.

1.5.   Pripevnenie točnice, montážnych dosiek a návesných čapov na vozidlá

1.5.1.   Točnice triedy G50 sa nemontujú priamo na rám vozidla, pokiaľ to nepovoľuje výrobca vozidla. Upevnia sa na rám pomocou montážnej dosky, pričom sa dodržia montážne pokyny výrobcu vozidla alebo výrobcu spojovacieho zariadenia.

1.5.2.   Návesy sa vybavia zasúvateľnou vzperou alebo akýmkoľvek iným zariadením, ktoré umožňuje rozpojenie a parkovanie návesu. Ak sú návesy vybavené tak, že zapojenie spojovacích zariadení, elektrických systémov a brzdových systémov pracuje automaticky, príves sa opatrí zasúvateľnou vzperou, ktorá sa uvedie do činnosti po dokončení zapojenia návesu.

Tieto požiadavky sa neuplatňujú v prípade návesov určených na osobitné operácie, keď sa obvykle dajú rozpojiť iba v dielni alebo keď sa nakladajú alebo vykladajú v osobitne vyčlenených priestoroch.

1.5.3.   Upevnenie návesného čapu na montážnu dosku návesu sa vykoná podľa pokynov výrobcu vozidla alebo výrobcu návesného čapu.

1.5.4.   Ak je náves vybavený riadiacim klinom, splnia sa požiadavky opísané v bode 7.8 prílohy 5.

2.   ZARIADENIA NA DIAĽKOVÉ OZNAMOVANIE A DIAĽKOVÉ OVLÁDANIE

2.1.   Pri inštalovaní zariadení na diaľkové oznamovanie a ovládanie sa zohľadnia všetky príslušné požiadavky uvedené v bode 12 prílohy 5.

---

(1)  Pozri vymedzenia v predpise č. 13 priložené k Dohode z roku 1958 o prijatí jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, zariadenia a súčasti, ktoré je možné namontovať na kolesové vozidlá a/alebo použiť na kolesových vozidlách, a podmienkach pre vzájomné uznávanie schválení, ktoré sa udeľujú na základe týchto predpisov. Vymedzenie je tiež v prílohe 7 ku Konsolidovanej rezolúcii o konštrukcii vozidiel (R. E. 3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev. 1/Amend. 2).

Dodatok 1

Podmienky zaťaženia na meranie výšky spojovacej gule

| 1. | Výška bude v súlade s bodom 1.1.1 prílohy 7. |
| --- | --- |

1.

Výška bude v súlade s bodom 1.1.1 prílohy 7.

| 2. | V prípade vozidiel kategórie M1 hmotnosť vozidla, pri ktorej sa táto výška meria, určí výrobca vozidla a uvedie ju vo formulári o oznámení (príloha 2). Táto hmotnosť je buď maximálne prípustná hmotnosť rozložená na nápravy, ako uviedol výrobca vozidla, alebo hmotnosť daná naložením vozidla v súlade s bodom 2.1 tohto dodatku. |
| --- | --- |

2.

V prípade vozidiel kategórie M1 hmotnosť vozidla, pri ktorej sa táto výška meria, určí výrobca vozidla a uvedie ju vo formulári o oznámení (príloha 2). Táto hmotnosť je buď maximálne prípustná hmotnosť rozložená na nápravy, ako uviedol výrobca vozidla, alebo hmotnosť daná naložením vozidla v súlade s bodom 2.1 tohto dodatku.

| 2.1. | Maximálny údaj pre hmotnosť v prevádzkovom stave, uvedený výrobcom ťažného vozidla (pozri bod 6 formulára o oznámení v prílohe 2), plus: |
| --- | --- |

2.1.

Maximálny údaj pre hmotnosť v prevádzkovom stave, uvedený výrobcom ťažného vozidla (pozri bod 6 formulára o oznámení v prílohe 2), plus:

| 2.1.1. | dve hmotnosti, každá z nich 68 kg, umiestnené na vonkajšej sedadlovej pozícii každého radu sedadiel so sedadlami v najzadnejšej nastaviteľnej polohe pre bežné riadenie a jazdenie a s hmotnosťami umiestnenými:






  2.1.1.1. | v prípade originálnych spojovacích zariadení a komponentov predložených na schválenie výrobcom vozidla približne v bode nachádzajúcom sa 100 mm oproti bodu „R“ pre nastaviteľné sedadlá a 50 mm oproti bodu „R“ pre ostatné sedadlá, pričom bod „R“ sa stanoví podľa bodu 5.1.1.2 predpisu č. 14, alebo |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

dve hmotnosti, každá z nich 68 kg, umiestnené na vonkajšej sedadlovej pozícii každého radu sedadiel so sedadlami v najzadnejšej nastaviteľnej polohe pre bežné riadenie a jazdenie a s hmotnosťami umiestnenými:

2.1.1.1.

v prípade originálnych spojovacích zariadení a komponentov predložených na schválenie výrobcom vozidla približne v bode nachádzajúcom sa 100 mm oproti bodu „R“ pre nastaviteľné sedadlá a 50 mm oproti bodu „R“ pre ostatné sedadlá, pričom bod „R“ sa stanoví podľa bodu 5.1.1.2 predpisu č. 14, alebo

| 2.1.1.2. | v prípade spojovacích zariadení a komponentov predložených na schválenie nezávislým výrobcom a určených na upevnenie na náhradnom trhu približne v polohe sediacej osoby; |
| --- | --- |

2.1.1.2.

v prípade spojovacích zariadení a komponentov predložených na schválenie nezávislým výrobcom a určených na upevnenie na náhradnom trhu približne v polohe sediacej osoby;

| 2.1.2. | navyše pre každú hmotnosť 68 kg sa ďalšia rezerva s hmotnosťou 7 kg na osobnú batožinu rovnomerne rozloží v batožinovom priestore vozidla. |
| --- | --- |

2.1.2.

navyše pre každú hmotnosť 68 kg sa ďalšia rezerva s hmotnosťou 7 kg na osobnú batožinu rovnomerne rozloží v batožinovom priestore vozidla.

| 3. | V prípade vozidiel kategórie N1 hmotnosť vozidla, pri ktorej sa táto výška meria, bude:






  3.1. | maximálne prípustná hmotnosť rozložená na nápravy, uvedená výrobcom ťažného vozidla (pozri bod 6 formulára o oznámení v prílohe 2). |
| --- | --- | --- |

3.

V prípade vozidiel kategórie N1 hmotnosť vozidla, pri ktorej sa táto výška meria, bude:

3.1.

maximálne prípustná hmotnosť rozložená na nápravy, uvedená výrobcom ťažného vozidla (pozri bod 6 formulára o oznámení v prílohe 2).

---

IV Akty prijaté pred 1. decembrom 2009 podľa Zmluvy o ES, Zmluvy o EÚ a Zmluvy o Euratome

| 28.8.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 227/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.8.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 227/62

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 19. novembra 2009

o opatreniach štátnej pomoci C 38/A/04 (ex NN 58/04) a C 36/B/06 (ex NN 38/06), ktoré Taliansko poskytlo v prospech Alcoa Trasformazioni

[oznámené pod číslom K(2009) 8112]

(Iba talianske znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2010/460/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Zmluvu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

1.1.   Vec C 38/A/04

| (1) | Listom zo 4. decembra 2003 talianska vláda upozornila útvary Komisie na sériu článkov v talianskej tlači o svojom úmysle zaviesť zvýhodnené tarify za elektrickú energiu pre vybrané podniky na Sardínii. |
| --- | --- |

(1)

Listom zo 4. decembra 2003 talianska vláda upozornila útvary Komisie na sériu článkov v talianskej tlači o svojom úmysle zaviesť zvýhodnené tarify za elektrickú energiu pre vybrané podniky na Sardínii.

| (2) | Tieto tarify boli zavedené článkom 1 vyhlášky predsedu vlády zo 6. februára 2004. Vyhláška mala dva zreteľné účinky: a) zaviedla zvýhodnené tarify za elektrickú energiu pre spoločnosti Portovesme Srl (2), ILA (3) a Euroallumina (4) a b) predĺžila existujúcu zvýhodnenú taifu pre spoločnosť Alcoa Transformazioni (výrobcu primárneho hliníka, ďalej len „Alcoa“). |
| --- | --- |

(2)

Tieto tarify boli zavedené článkom 1 vyhlášky predsedu vlády zo 6. februára 2004. Vyhláška mala dva zreteľné účinky: a) zaviedla zvýhodnené tarify za elektrickú energiu pre spoločnosti Portovesme Srl (2), ILA (3) a Euroallumina (4) a b) predĺžila existujúcu zvýhodnenú taifu pre spoločnosť Alcoa Transformazioni (výrobcu primárneho hliníka, ďalej len „Alcoa“).

| (3) | Listami z 22. januára 2004 a 19. marca 2004 Komisia požiadala o ďalšie informácie o týchto opatreniach. Talianske orgány odpovedali listami zo 6. februára 2004 a 9. júna 2004. Ďalšie objasnenia predložilo Taliansko v liste z 20. septembra 2004. |
| --- | --- |

(3)

Listami z 22. januára 2004 a 19. marca 2004 Komisia požiadala o ďalšie informácie o týchto opatreniach. Talianske orgány odpovedali listami zo 6. februára 2004 a 9. júna 2004. Ďalšie objasnenia predložilo Taliansko v liste z 20. septembra 2004.

| (4) | Listom zo 16. novembra 2004 Komisia informovala Taliansko, že v súvislosti s týmto opatrením pomoci sa rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(4)

Listom zo 16. novembra 2004 Komisia informovala Taliansko, že v súvislosti s týmto opatrením pomoci sa rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES.

| (5) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k týmto opatreniam. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (5). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k týmto opatreniam.

| (6) | Taliansko predložilo pripomienky v listoch zo 4. februára 2005 a 11. februára 2005. |
| --- | --- |

(6)

Taliansko predložilo pripomienky v listoch zo 4. februára 2005 a 11. februára 2005.

| (7) | Komisia dostala aj pripomienky iných zainteresovaných strán. V liste z 22. marca 2005 postúpila tieto pripomienky Taliansku, ktoré tak dostalo príležitosť na ne odpovedať. Pripomienky Talianska dostala Komisia listom z 20. septembra 2005. |
| --- | --- |

(7)

Komisia dostala aj pripomienky iných zainteresovaných strán. V liste z 22. marca 2005 postúpila tieto pripomienky Taliansku, ktoré tak dostalo príležitosť na ne odpovedať. Pripomienky Talianska dostala Komisia listom z 20. septembra 2005.

| (8) | Listom z 23. decembra 2005 Komisia požiadala o doplňujúce informácie, ktoré jej talianske orgány poskytli v liste z 3. marca 2006. O ďalšie objasnenia požiadala Komisia listom z 22. augusta 2006, na ktorý Taliansko odpovedalo listom z 28. septembra 2006. |
| --- | --- |

(8)

Listom z 23. decembra 2005 Komisia požiadala o doplňujúce informácie, ktoré jej talianske orgány poskytli v liste z 3. marca 2006. O ďalšie objasnenia požiadala Komisia listom z 22. augusta 2006, na ktorý Taliansko odpovedalo listom z 28. septembra 2006.

| (9) | Dňa 29. októbra 2008 bola táto vec rozdelená na časť A, ktorá zahŕňa opatrenia týkajúce sa spoločnosti Alcoa, a časť B, ktorá sa zaoberá spoločnosťami Portovesme, ILA a Euroallumina. Toto rozhodnutie sa týka len spoločnosti Alcoa (časť A). |
| --- | --- |

(9)

Dňa 29. októbra 2008 bola táto vec rozdelená na časť A, ktorá zahŕňa opatrenia týkajúce sa spoločnosti Alcoa, a časť B, ktorá sa zaoberá spoločnosťami Portovesme, ILA a Euroallumina. Toto rozhodnutie sa týka len spoločnosti Alcoa (časť A).

1.2.   Vec C 36/B/06

| (10) | V rámci podobnej veci týkajúcej sa štátnej pomoci (6) sa Komisia dozvedela o druhom predĺžení schémy, ktorou bola spoločnosti Alcoa udelená zvýhodnená tarifa za elektrickú energiu. Predĺženie bolo poskytnuté na základe článku 11 ods. 11 vládneho nariadenia č. 35 zo 14. marca 2005, ktorý bol zmenený na zákon č. 80/2005 zo 14. mája 2005 Neodkladné ustanovenia v rámci Akčného plánu hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja. Príjemcami pomoci boli Alcoa a tri nástupnícke spoločnosti, ktoré vznikli zo spoločnosti Terni (7). |
| --- | --- |

(10)

V rámci podobnej veci týkajúcej sa štátnej pomoci (6) sa Komisia dozvedela o druhom predĺžení schémy, ktorou bola spoločnosti Alcoa udelená zvýhodnená tarifa za elektrickú energiu. Predĺženie bolo poskytnuté na základe článku 11 ods. 11 vládneho nariadenia č. 35 zo 14. marca 2005, ktorý bol zmenený na zákon č. 80/2005 zo 14. mája 2005 Neodkladné ustanovenia v rámci Akčného plánu hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja. Príjemcami pomoci boli Alcoa a tri nástupnícke spoločnosti, ktoré vznikli zo spoločnosti Terni (7).

| (11) | Listom z 23. decembra 2005 Komisia požiadala talianske orgány o informácie, ktoré odpovedali listom z 24. februára 2006. Listami z 2. marca 2006 a 27. apríla 2006 Taliansko poskytlo doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(11)

Listom z 23. decembra 2005 Komisia požiadala talianske orgány o informácie, ktoré odpovedali listom z 24. februára 2006. Listami z 2. marca 2006 a 27. apríla 2006 Taliansko poskytlo doplňujúce informácie.

| (12) | Listom z 19. júla 2006 Komisia informovala Taliansko, že sa v súvislosti s obidvoma schémami rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (vec C 36/06). |
| --- | --- |

(12)

Listom z 19. júla 2006 Komisia informovala Taliansko, že sa v súvislosti s obidvoma schémami rozhodla začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES (vec C 36/06).

| (13) | Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (8). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedeným opatreniam. |
| --- | --- |

(13)

Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (8). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili pripomienky k uvedeným opatreniam.

| (14) | Taliansko predložilo pripomienky v liste z 25. októbra 2006. Ďalšie informácie predložilo v listoch z 9. novembra 2006 a 7. decembra 2006. |
| --- | --- |

(14)

Taliansko predložilo pripomienky v liste z 25. októbra 2006. Ďalšie informácie predložilo v listoch z 9. novembra 2006 a 7. decembra 2006.

| (15) | Komisia dostala aj pripomienky iných zainteresovaných strán a postúpila ich Taliansku, ktoré tak dostalo príležitosť na ne odpovedať. Pripomienky Talianska dostala Komisia listom z 22. decembra 2006. |
| --- | --- |

(15)

Komisia dostala aj pripomienky iných zainteresovaných strán a postúpila ich Taliansku, ktoré tak dostalo príležitosť na ne odpovedať. Pripomienky Talianska dostala Komisia listom z 22. decembra 2006.

| (16) | Listom z 20. februára 2007 Komisia požiadala o ďalšie informácie ohľadne schémy zvýhodnenej tarify. Taliansko poskytlo tieto informácie v listoch z 10. a 14. mája 2007. |
| --- | --- |

(16)

Listom z 20. februára 2007 Komisia požiadala o ďalšie informácie ohľadne schémy zvýhodnenej tarify. Taliansko poskytlo tieto informácie v listoch z 10. a 14. mája 2007.

| (17) | Dňa 18. septembra 2007 bola táto vec rozdelená na časť A, ktorá sa týka troch nástupníckych spoločností vzniknutých zo spoločnosti Terni, a časť B, ktorá sa týka spoločnosti Alcoa. Dňa 20. novembra 2007 Komisia prijala konečné zamietavé rozhodnutie týkajúce sa týchto troch nástupníckych spoločností a nariadila vrátenie pomoci (9). |
| --- | --- |

(17)

Dňa 18. septembra 2007 bola táto vec rozdelená na časť A, ktorá sa týka troch nástupníckych spoločností vzniknutých zo spoločnosti Terni, a časť B, ktorá sa týka spoločnosti Alcoa. Dňa 20. novembra 2007 Komisia prijala konečné zamietavé rozhodnutie týkajúce sa týchto troch nástupníckych spoločností a nariadila vrátenie pomoci (9).

| (18) | Komisia medzičasom listom z 19. januára 2007 začala vo veci schémy zvýhodnenej tarify pre Alcoa na Sardínii skúmať možnosť prijatia prechodných opatrení, ktoré záviseli od toho, či Taliansko zavedie program uvoľňovania virtuálnej kapacity (virtuálna elektráreň, ďalej len „VE“). Talianske orgány odpovedali listami zo 16. apríla 2007 a 5. novembra 2007. Dňa 13. marca 2008 sa uskutočnilo stretnutie talianskych orgánov a útvarov Komisie a Komisia požiadala Taliansko, aby do 12. mája 2008 zaujalo konečné stanovisko. Taliansko potom, čo listom z 29. mája 2008 požiadalo o predĺženie konečného termínu pre prijatie stanoviska, predložilo ďalšie informácie v listoch z 12. júna 2008 a 7. júla 2008. |
| --- | --- |

(18)

Komisia medzičasom listom z 19. januára 2007 začala vo veci schémy zvýhodnenej tarify pre Alcoa na Sardínii skúmať možnosť prijatia prechodných opatrení, ktoré záviseli od toho, či Taliansko zavedie program uvoľňovania virtuálnej kapacity (virtuálna elektráreň, ďalej len „VE“). Talianske orgány odpovedali listami zo 16. apríla 2007 a 5. novembra 2007. Dňa 13. marca 2008 sa uskutočnilo stretnutie talianskych orgánov a útvarov Komisie a Komisia požiadala Taliansko, aby do 12. mája 2008 zaujalo konečné stanovisko. Taliansko potom, čo listom z 29. mája 2008 požiadalo o predĺženie konečného termínu pre prijatie stanoviska, predložilo ďalšie informácie v listoch z 12. júna 2008 a 7. júla 2008.

| (19) | Taliansko požiadalo o stretnutie s Komisiou, aby prezentovalo možné varianty pre VE. Stretnutie sa uskutočnilo 9. decembra 2008. Listami z 19. decembra 2008 a 19. mája 2009 Taliansko poskytlo doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(19)

Taliansko požiadalo o stretnutie s Komisiou, aby prezentovalo možné varianty pre VE. Stretnutie sa uskutočnilo 9. decembra 2008. Listami z 19. decembra 2008 a 19. mája 2009 Taliansko poskytlo doplňujúce informácie.

| (20) | Ďalšie stretnutie sa uskutočnilo 26. mája 2009. Listami z 10. júla 2008 a 18. augusta 2009 Taliansko poskytlo doplňujúce informácie. |
| --- | --- |

(20)

Ďalšie stretnutie sa uskutočnilo 26. mája 2009. Listami z 10. júla 2008 a 18. augusta 2009 Taliansko poskytlo doplňujúce informácie.

2.   PODROBNÝ OPIS OPATRENIA

2.1.   Hlavné fakty veci

| (21) | Výrobca hliníka Alcoa využíval od roku 1996 zvýhodnenú tarifu za elektrickú energiu pre svoje dve hlavné taviarne hliníka situované na Sardínii (Portovesme) a v regióne Veneto (Fusina). Táto tarifa bola pôvodne zavedená na obdobie 10 rokov (končiace sa 31. decembra 2005) v súvislosti s operáciou privatizácie. Komisia povolila tarifu na základe pravidiel štátnej pomoci vo svojom rozhodnutí, v ktorom skonštatovala, že nepredstavuje štátnu pomoc. Charakter tarify sa však časom upravil a Taliansko ju predĺžilo dvakrát, v roku 2004 a znovu v roku 2005. |
| --- | --- |

(21)

Výrobca hliníka Alcoa využíval od roku 1996 zvýhodnenú tarifu za elektrickú energiu pre svoje dve hlavné taviarne hliníka situované na Sardínii (Portovesme) a v regióne Veneto (Fusina). Táto tarifa bola pôvodne zavedená na obdobie 10 rokov (končiace sa 31. decembra 2005) v súvislosti s operáciou privatizácie. Komisia povolila tarifu na základe pravidiel štátnej pomoci vo svojom rozhodnutí, v ktorom skonštatovala, že nepredstavuje štátnu pomoc. Charakter tarify sa však časom upravil a Taliansko ju predĺžilo dvakrát, v roku 2004 a znovu v roku 2005.

| (22) | Sporná tarifa je subvencovaná platbou v hotovosti, ktorú vykonáva verejný subjekt, tzv. Vyrovnávací fond pre odvetvie elektrickej energie (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (10), čo vedie k zníženiu ceny stanovenej zmluvne medzi spoločnosťou Alcoa a jej dodávateľom elektrickej energie spoločnosťou ENEL. Požadované zdroje sa vyberajú prostredníctvom parafiškálneho poplatku, ktorý platia všetci odberatelia elektrickej energie cez zložku A4 tarify za elektrickú energiu. |
| --- | --- |

(22)

Sporná tarifa je subvencovaná platbou v hotovosti, ktorú vykonáva verejný subjekt, tzv. Vyrovnávací fond pre odvetvie elektrickej energie (Cassa Conguaglio per il Settore Elettrico) (10), čo vedie k zníženiu ceny stanovenej zmluvne medzi spoločnosťou Alcoa a jej dodávateľom elektrickej energie spoločnosťou ENEL. Požadované zdroje sa vyberajú prostredníctvom parafiškálneho poplatku, ktorý platia všetci odberatelia elektrickej energie cez zložku A4 tarify za elektrickú energiu.

2.2.   Sporné právne predpisy a regulačný kontext

| (23) | Schéma zvýhodnenej tarify, ktorú Alcoa využívala, je ustanovená príslušnými právnymi predpismi (2.2.1) a podrobnými predpismi, ktoré stanovil Úrad pre elektrickú energiu a plyn (Autorità per l’Energia Elettrica et il Gas – ďalej len „AEEG“) (2.2.2.1). Vyrovnávací fond je vykonávací orgán schémy (2.2.2.2). Analýza schémy zvýhodnenenj tarify pre Alcoa, ktorú Komisia vykoná, musí preto zohľadniť tak právne predpisy, ako aj taliansky regulačný kontext. |
| --- | --- |

(23)

Schéma zvýhodnenej tarify, ktorú Alcoa využívala, je ustanovená príslušnými právnymi predpismi (2.2.1) a podrobnými predpismi, ktoré stanovil Úrad pre elektrickú energiu a plyn (Autorità per l’Energia Elettrica et il Gas – ďalej len „AEEG“) (2.2.2.1). Vyrovnávací fond je vykonávací orgán schémy (2.2.2.2). Analýza schémy zvýhodnenenj tarify pre Alcoa, ktorú Komisia vykoná, musí preto zohľadniť tak právne predpisy, ako aj taliansky regulačný kontext.

2.2.1.   Právne predpisy

| (24) | Príslušné právne predpisy sú: článok 1 vyhlášky predsedu vlády zo 6. februára 2004 (11) (ďalej len „vyhláška z roku 2004“) vykonávanej príslušnými regulačnými predpismi a článok 11 ods. 11 vládneho nariadenia č. 35 zo 14. marca 2005, ktorý bol zmenený na zákon č. 80/2005 „Neodkladné ustanovenia v rámci Akčného plánu hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja“ (ďalej len „zákon č. 80/2005“) vykonávaný príslušnými regulačnými predpismi (12). |
| --- | --- |

(24)

Príslušné právne predpisy sú: článok 1 vyhlášky predsedu vlády zo 6. februára 2004 (11) (ďalej len „vyhláška z roku 2004“) vykonávanej príslušnými regulačnými predpismi a článok 11 ods. 11 vládneho nariadenia č. 35 zo 14. marca 2005, ktorý bol zmenený na zákon č. 80/2005 „Neodkladné ustanovenia v rámci Akčného plánu hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja“ (ďalej len „zákon č. 80/2005“) vykonávaný príslušnými regulačnými predpismi (12).

2.2.2.   Regulačný kontext v Taliansku

2.2.2.1.   Úrad pre elektrickú energiu a plyn (AEEG)

| (25) | Taliansko zriadilo AEEG v roku 1995 (13). AEEG je poverený vykonávaním širokého spektra regulačných úloh a má ďalekosiahle právomoci. Najmä stanovuje a aktualizuje tarify za elektrickú energiu, ako aj spôsoby získavania zdrojov požadovaných na krytie všeobecných systémových platieb (14). Pri vykonávaní týchto funkcií AEEG zohľadňuje politické údaje, ktoré podáva v súvislosti s poskytovaním služieb vo verejnom záujme krajiny (15). |
| --- | --- |

(25)

Taliansko zriadilo AEEG v roku 1995 (13). AEEG je poverený vykonávaním širokého spektra regulačných úloh a má ďalekosiahle právomoci. Najmä stanovuje a aktualizuje tarify za elektrickú energiu, ako aj spôsoby získavania zdrojov požadovaných na krytie všeobecných systémových platieb (14). Pri vykonávaní týchto funkcií AEEG zohľadňuje politické údaje, ktoré podáva v súvislosti s poskytovaním služieb vo verejnom záujme krajiny (15).

| (26) | AEEG, v rámci právomocí, ktoré mu boli pridelené, vydal v priebehu rokov viacero rozhodnutí (delibere), ktoré ustanovujú presné spôsoby pre riadenie schém zvýhodnených taríf v Taliansku. |
| --- | --- |

(26)

AEEG, v rámci právomocí, ktoré mu boli pridelené, vydal v priebehu rokov viacero rozhodnutí (delibere), ktoré ustanovujú presné spôsoby pre riadenie schém zvýhodnených taríf v Taliansku.

2.2.2.2.   Vyrovnávací fond

| (27) | Riadením príplatkov a iných príspevkov v sektore elektrickej energie je poverený vyrovnávací fond, verejný subjekt ustanovený legislatívnym nariadením č. 98 z 26. februára 1948. Vyrovnávací fond koná na základe pokynov od AEEG. Predovšetkým spravuje finančné toky súvisiace so zvýhodnenými tarifami za elektrickú energiu (výber poplatkov a platba konečným príjemcom). |
| --- | --- |

(27)

Riadením príplatkov a iných príspevkov v sektore elektrickej energie je poverený vyrovnávací fond, verejný subjekt ustanovený legislatívnym nariadením č. 98 z 26. februára 1948. Vyrovnávací fond koná na základe pokynov od AEEG. Predovšetkým spravuje finančné toky súvisiace so zvýhodnenými tarifami za elektrickú energiu (výber poplatkov a platba konečným príjemcom).

2.3.   Kontext, v ktorom bola zvýhodnená tarifa zavedená, a jej vývoj v čase

| (28) | V záujme posúdenia tarify pre spoločnosť Alcoa, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, je potrebné opätovne preveriť kontext, v ktorom bola zavedená, a jej vývoj v čase. |
| --- | --- |

(28)

V záujme posúdenia tarify pre spoločnosť Alcoa, ktorá je predmetom tohto rozhodnutia, je potrebné opätovne preveriť kontext, v ktorom bola zavedená, a jej vývoj v čase.

2.3.1.   Zavedenie tarify: rozhodnutie o podniku Alumix z roku 1996

| (29) | Začiatkom deväťdesiatych rokov 20. storočia v rámci likvidácie štátneho konglomerátu EFIM (16) bol taliansky výrobca hliníka podnik Alumix reštrukturalizovaný, privatizovaný a predaný spoločnosti Alcoa. Alumix prevádzkoval dve hlavné taviarne primárneho hliníka, jednu v Portovesme na Sardínii a druhú vo Fusine, v regióne Veneto. |
| --- | --- |

(29)

Začiatkom deväťdesiatych rokov 20. storočia v rámci likvidácie štátneho konglomerátu EFIM (16) bol taliansky výrobca hliníka podnik Alumix reštrukturalizovaný, privatizovaný a predaný spoločnosti Alcoa. Alumix prevádzkoval dve hlavné taviarne primárneho hliníka, jednu v Portovesme na Sardínii a druhú vo Fusine, v regióne Veneto.

| (30) | Nadobudnutie podniku Alumix spoločnosťou Alcoa bolo podmienené tým, že spoločnosť ENEL, štátny dodávateľ elektrickej energie, poskytne zvýhodnenú tarifu na dodávku elektrickej energie pre dve taviarne. |
| --- | --- |

(30)

Nadobudnutie podniku Alumix spoločnosťou Alcoa bolo podmienené tým, že spoločnosť ENEL, štátny dodávateľ elektrickej energie, poskytne zvýhodnenú tarifu na dodávku elektrickej energie pre dve taviarne.

| (31) | Zvýhodnená tarifa pre spoločnosť Alcoa bola ustanovená vyhláškou ministra z 19. decembra 1995 (ďalej len „vyhláška z roku 1995“). Táto vyhláška stanovila, že Alcoa bude využívať schému zvýhodnenej tarify uvedenú v rozhodnutí CIP 13/1992 do konca roku 2005 (17). Po tomto dátume bude spôsob, ktorý sa uplatňoval na spoločnosť Alcoa, uvedený do súladu so spôsobom uplatňovaným voči ostatným odberateľom elektrickej energie. |
| --- | --- |

(31)

Zvýhodnená tarifa pre spoločnosť Alcoa bola ustanovená vyhláškou ministra z 19. decembra 1995 (ďalej len „vyhláška z roku 1995“). Táto vyhláška stanovila, že Alcoa bude využívať schému zvýhodnenej tarify uvedenú v rozhodnutí CIP 13/1992 do konca roku 2005 (17). Po tomto dátume bude spôsob, ktorý sa uplatňoval na spoločnosť Alcoa, uvedený do súladu so spôsobom uplatňovaným voči ostatným odberateľom elektrickej energie.

| (32) | Komisia preskúmala zníženú tarifu podľa pravidiel štátnej pomoci vo veci C 38/92. Vo svojom rozhodnutí zo 4. decembra 1996 (18) (ďalej len „rozhodnutie o podniku Alumix“) Komisia rozhodla, že táto tarifa nepredstavuje štátnu pomoc na základe dôvodov zhrnutých ďalej. |
| --- | --- |

(32)

Komisia preskúmala zníženú tarifu podľa pravidiel štátnej pomoci vo veci C 38/92. Vo svojom rozhodnutí zo 4. decembra 1996 (18) (ďalej len „rozhodnutie o podniku Alumix“) Komisia rozhodla, že táto tarifa nepredstavuje štátnu pomoc na základe dôvodov zhrnutých ďalej.

| (33) | V rámci posudzovaného mechanizmu štát stanovil tarifu, ktorá sa má účtovať spoločnosti Alcoa, a ENEL, v tom čase jediný dodávateľ elektrickej energie v Taliansku, jej poskytoval elektrickú energiu podľa predpísanej tarify. Ceny pre obidve taviarne boli stanovené na 10 rokov. Pre Sardíniu sa v roku 1996 stanovila tarifa vo výške 36,3 ITL/kWh, ktorá sa mala postupne zvyšovať tak, aby v roku 2005 dosiahla 39,6 ITL/kWh. Tarifa pre región Veneto mala v roku 2005 dosiahnuť 39,9 ITL/kWh. Po prepočítaní na euro boli tieto ceny v rozsahu od 18 do 20 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(33)

V rámci posudzovaného mechanizmu štát stanovil tarifu, ktorá sa má účtovať spoločnosti Alcoa, a ENEL, v tom čase jediný dodávateľ elektrickej energie v Taliansku, jej poskytoval elektrickú energiu podľa predpísanej tarify. Ceny pre obidve taviarne boli stanovené na 10 rokov. Pre Sardíniu sa v roku 1996 stanovila tarifa vo výške 36,3 ITL/kWh, ktorá sa mala postupne zvyšovať tak, aby v roku 2005 dosiahla 39,6 ITL/kWh. Tarifa pre región Veneto mala v roku 2005 dosiahnuť 39,9 ITL/kWh. Po prepočítaní na euro boli tieto ceny v rozsahu od 18 do 20 EUR/MWh.

| (34) | ENEL bol v tom čase štátnym subjektom (19) s monopolným postavením na dodávky elektrickej energie. Komisia preto preskúmala, či ENEL pôsobil pri uplatňovaní týchto cien na spoločnosť Alcoa ako rozumný trhový subjekt. |
| --- | --- |

(34)

ENEL bol v tom čase štátnym subjektom (19) s monopolným postavením na dodávky elektrickej energie. Komisia preto preskúmala, či ENEL pôsobil pri uplatňovaní týchto cien na spoločnosť Alcoa ako rozumný trhový subjekt.

| (35) | Komisia posúdila situáciu v dodávkach elektrickej energie v priebehu desaťročného obdobia v dvoch dotknutých regiónoch, na ktoré sa vzťahovala zvýhodnená tarifa. Zistila, že trh s elektrickou energiou na Sardínii a v regióne Veneto bol charakterizovaný nadprodukciou vo výrobe elektrickej energie a bolo nepravdepodobné, že sa v najbližších desiatich rokoch odstráni. Komisia ďalej zistila, že výrobcovia nemohli vyvážať elektrickú energiu z týchto regiónov; v prípade Sardínie kvôli nedostatočnému prepojeniu s talianskou pevninou a v prípade regiónu Veneto pre nedostatočný dopyt v susedných regiónoch (20). |
| --- | --- |

(35)

Komisia posúdila situáciu v dodávkach elektrickej energie v priebehu desaťročného obdobia v dvoch dotknutých regiónoch, na ktoré sa vzťahovala zvýhodnená tarifa. Zistila, že trh s elektrickou energiou na Sardínii a v regióne Veneto bol charakterizovaný nadprodukciou vo výrobe elektrickej energie a bolo nepravdepodobné, že sa v najbližších desiatich rokoch odstráni. Komisia ďalej zistila, že výrobcovia nemohli vyvážať elektrickú energiu z týchto regiónov; v prípade Sardínie kvôli nedostatočnému prepojeniu s talianskou pevninou a v prípade regiónu Veneto pre nedostatočný dopyt v susedných regiónoch (20).

| (36) | Za týchto okolností Komisia dospela k záveru, že veľký priemyselný klient, ako je spoločnosť Alcoa, mal značnú vyjednávaciu silu voči ENEL-u, pretože uzavretie dvoch taviarní, ktoré patrili k najlepším zákazníkom ENEL-u v Taliansku, by pre ENEL znamenalo ešte väčšiu nadprodukciu a zhoršenie nákladovej štruktúry. Preto bolo v hospodárskom záujme ENEL-u dodávať taviarňam v Portovesme a Fusine elektrickú energiu za obzvlášť nízku cenu. |
| --- | --- |

(36)

Za týchto okolností Komisia dospela k záveru, že veľký priemyselný klient, ako je spoločnosť Alcoa, mal značnú vyjednávaciu silu voči ENEL-u, pretože uzavretie dvoch taviarní, ktoré patrili k najlepším zákazníkom ENEL-u v Taliansku, by pre ENEL znamenalo ešte väčšiu nadprodukciu a zhoršenie nákladovej štruktúry. Preto bolo v hospodárskom záujme ENEL-u dodávať taviarňam v Portovesme a Fusine elektrickú energiu za obzvlášť nízku cenu.

| (37) | Komisia usúdila, že racionálne mysliaci dodávateľ elektrickej energie by mal byť pripravený predávať za cenu, ktorá pokrýva jeho priemerné hraničné výrobné náklady vypočítané na základe aktuálnej palivovej zmesi používanej elektrárňami v príslušných regiónoch plus malý príspevok k fixným nákladom. Ukázalo sa, že cena stanovená pre spoločnosť Alcoa spĺňa tieto kritériá. Pokiaľ ide o mierne ročné zvýšenia ceny pre spoločnosť Alcoa na ďalších desať rokov, Komisia ich považovala za opodstatnené na základe predpovede, že marginálne výrobné náklady spoločnosti ENEL sa v priebehu rokov znížia vďaka zlepšeniam palivovej zmesi a výrobných technológií. |
| --- | --- |

(37)

Komisia usúdila, že racionálne mysliaci dodávateľ elektrickej energie by mal byť pripravený predávať za cenu, ktorá pokrýva jeho priemerné hraničné výrobné náklady vypočítané na základe aktuálnej palivovej zmesi používanej elektrárňami v príslušných regiónoch plus malý príspevok k fixným nákladom. Ukázalo sa, že cena stanovená pre spoločnosť Alcoa spĺňa tieto kritériá. Pokiaľ ide o mierne ročné zvýšenia ceny pre spoločnosť Alcoa na ďalších desať rokov, Komisia ich považovala za opodstatnené na základe predpovede, že marginálne výrobné náklady spoločnosti ENEL sa v priebehu rokov znížia vďaka zlepšeniam palivovej zmesi a výrobných technológií.

| (38) | Komisia teda dospela k záveru, že spoločnosť ENEL sa správala ako racionálne mysliaci trhový subjekt pri poskytovaní tarify, a preto vyhlásila, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

(38)

Komisia teda dospela k záveru, že spoločnosť ENEL sa správala ako racionálne mysliaci trhový subjekt pri poskytovaní tarify, a preto vyhlásila, že toto opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES.

2.4.   Premena tarify pre spoločnosť Alcoa na „všeobecnú systémovú platbu“ a príslušné zmeny v mechanizme financovania

| (39) | V rokoch, ktoré nasledovali bezprostredne po rozhodnutí o podniku Alumix, bol taliansky systém elektrickej energie reštrukturalizovaný s cieľom postupnej liberalizácie trhu EÚ s elektrickou energiou (21). |
| --- | --- |

(39)

V rokoch, ktoré nasledovali bezprostredne po rozhodnutí o podniku Alumix, bol taliansky systém elektrickej energie reštrukturalizovaný s cieľom postupnej liberalizácie trhu EÚ s elektrickou energiou (21).

| (40) | V roku 1997 bola štandardná tarifa za elektrickú energiu (22) reštrukturalizovaná a rozdelená na jednotlivé tarifné zložky (23). Tarifa pre spoločnosť Alcoa prešla prvou zmenou. Cena pre podnik Alumix, ktorá pred reformou predstavovala globálne číslo, bola rozčlenená na tarifné zložky tak, aby vyhovovala v rámci novej štandardnej tarifnej štruktúry. Tarifné zložky uplatňované na spoločnosť Alcoa boli znížené takým spôsobom, aby konečná cena presne zodpovedala cene stanovenej v rozhodnutí o podniku Alumix. V tejto fáze ENEL ako jediný dodávateľ elektrickej energie v Taliansku pokračoval ďalej v udeľovaní tarify: účtoval spoločnosti Alcoa cenu stanovenú pre podnik Alumix bez akejkoľvek kompenzácie za svoje dodávky. |
| --- | --- |

(40)

V roku 1997 bola štandardná tarifa za elektrickú energiu (22) reštrukturalizovaná a rozdelená na jednotlivé tarifné zložky (23). Tarifa pre spoločnosť Alcoa prešla prvou zmenou. Cena pre podnik Alumix, ktorá pred reformou predstavovala globálne číslo, bola rozčlenená na tarifné zložky tak, aby vyhovovala v rámci novej štandardnej tarifnej štruktúry. Tarifné zložky uplatňované na spoločnosť Alcoa boli znížené takým spôsobom, aby konečná cena presne zodpovedala cene stanovenej v rozhodnutí o podniku Alumix. V tejto fáze ENEL ako jediný dodávateľ elektrickej energie v Taliansku pokračoval ďalej v udeľovaní tarify: účtoval spoločnosti Alcoa cenu stanovenú pre podnik Alumix bez akejkoľvek kompenzácie za svoje dodávky.

| (41) | V roku 1999, keď Taliansko prevzalo prvú liberalizačnú smernicu EÚ (24), spoločnosť ENEL prestala mať monopol na dodávky elektrickej energie v Taliansku a bola rozdelená na niekoľko subjektov. |
| --- | --- |

(41)

V roku 1999, keď Taliansko prevzalo prvú liberalizačnú smernicu EÚ (24), spoločnosť ENEL prestala mať monopol na dodávky elektrickej energie v Taliansku a bola rozdelená na niekoľko subjektov.

| (42) | V roku 2000 sa Taliansko rozhodlo začleniť tarifu pre podnik Alumix medzi „všeobecné platby systému elektrickej energie“ (25). Tento nový status viedol k prvej významnej zmene v mechanizme financovania tarify pre podnik Alumix. Zatiaľ čo spoločnosť ENEL predtým predávala elektrickú energiu priamo spoločnosi Alcoa za zvýhodnenú tarifu, podľa nového mechanizmu (26) dostal ENEL plnú bežnú cenu účtovanú veľkým priemyselným klientom a ostatní odberatelia elektrickej energie poskytli prostriedky potrebné na zabezpečenie, aby spoločnosť Alcoa ďalej platila cenu stanovenú pre podnik Alumix. V praxi bola spoločnosti Alcoa menovite účtovaná plná cena, spoločnosť však užívala výhodu z priamej zrážky na svojom účte. ENEL financoval túto zrážku zachovaním výnosov z novozavedenej parafiškálnej dane prostredníctvom zložky A4 tarify za elektrickú energiu, ktorú platili všetci užívatelia (27). V roku 2002 spoločnosť Alcoa uzavrela dvojstrannú zmluvu s ENEL-om pri nominálnej cene približne zodpovedajúcej štandardnej tarife účtovanej za dodávku vysokonapäťovej elektrickej energie. |
| --- | --- |

(42)

V roku 2000 sa Taliansko rozhodlo začleniť tarifu pre podnik Alumix medzi „všeobecné platby systému elektrickej energie“ (25). Tento nový status viedol k prvej významnej zmene v mechanizme financovania tarify pre podnik Alumix. Zatiaľ čo spoločnosť ENEL predtým predávala elektrickú energiu priamo spoločnosi Alcoa za zvýhodnenú tarifu, podľa nového mechanizmu (26) dostal ENEL plnú bežnú cenu účtovanú veľkým priemyselným klientom a ostatní odberatelia elektrickej energie poskytli prostriedky potrebné na zabezpečenie, aby spoločnosť Alcoa ďalej platila cenu stanovenú pre podnik Alumix. V praxi bola spoločnosti Alcoa menovite účtovaná plná cena, spoločnosť však užívala výhodu z priamej zrážky na svojom účte. ENEL financoval túto zrážku zachovaním výnosov z novozavedenej parafiškálnej dane prostredníctvom zložky A4 tarify za elektrickú energiu, ktorú platili všetci užívatelia (27). V roku 2002 spoločnosť Alcoa uzavrela dvojstrannú zmluvu s ENEL-om pri nominálnej cene približne zodpovedajúcej štandardnej tarife účtovanej za dodávku vysokonapäťovej elektrickej energie.

| (43) | Ďalšia významná zmena nastala v roku 2004 prijatím rozhodnutia AEEG č. 148/04, ktoré poverilo vyrovnávací fond úplným administratívnym riadením taríf. V rámci tohto systému si ENEL už viac neponechával výnosy zložky A4, ale ich v plnom rozsahu prevádzal do vyrovnávacieho fondu, ktorý vykonával výpočty a refundoval spoločnosť Alcoa. Týmto mechanizmom spoločnosť Alcoa v praxi platila cenu zmluvne dohodnutú s ENEL-om a ex post dostávala z vyrovnávacieho fondu kompenzačný príspevok, ktorý jej reálne umožňoval ďalej platiť cenu stanovenú pre podnik Alumix. Tento nový administratívny mechanizmus nadobudol účinnosť pre spoločnosť Alcoa v septembri 2004 a stále sa uplatňuje (28). |
| --- | --- |

(43)

Ďalšia významná zmena nastala v roku 2004 prijatím rozhodnutia AEEG č. 148/04, ktoré poverilo vyrovnávací fond úplným administratívnym riadením taríf. V rámci tohto systému si ENEL už viac neponechával výnosy zložky A4, ale ich v plnom rozsahu prevádzal do vyrovnávacieho fondu, ktorý vykonával výpočty a refundoval spoločnosť Alcoa. Týmto mechanizmom spoločnosť Alcoa v praxi platila cenu zmluvne dohodnutú s ENEL-om a ex post dostávala z vyrovnávacieho fondu kompenzačný príspevok, ktorý jej reálne umožňoval ďalej platiť cenu stanovenú pre podnik Alumix. Tento nový administratívny mechanizmus nadobudol účinnosť pre spoločnosť Alcoa v septembri 2004 a stále sa uplatňuje (28).

2.5.   Prvé sporné predĺženie tarify pre spoločnosť Alcoa

| (44) | Vyhláškou z roku 2004 talianska vláda predĺžila do 30. júna 2007 zvýhodnenú tarifu za elektrickú energiu stanovenú vyhláškou z 19. decembra 1995 pre „dodávky elektrickej energie na výrobu hliníka, olova, striebra a zinku obmedzené na závody už existujúce v čase nadobudnutia účinnosti tejto vyhlášky, umiestnené v ostrovných oblastiach, ktoré majú nedostatočné, alebo nemajú žiadne spojenie s národnými sieťami elektrickej energie a plynu“ (29). |
| --- | --- |

(44)

Vyhláškou z roku 2004 talianska vláda predĺžila do 30. júna 2007 zvýhodnenú tarifu za elektrickú energiu stanovenú vyhláškou z 19. decembra 1995 pre „dodávky elektrickej energie na výrobu hliníka, olova, striebra a zinku obmedzené na závody už existujúce v čase nadobudnutia účinnosti tejto vyhlášky, umiestnené v ostrovných oblastiach, ktoré majú nedostatočné, alebo nemajú žiadne spojenie s národnými sieťami elektrickej energie a plynu“ (29).

| (45) | Vyhláška z roku 2004 bola v praxi určená na a) predĺženie existujúcej tarify uplatňovanej na spoločnosť Alcoa do júna 2007 a b) rozšírenie tej istej schémy na ďalšie tri spoločnosti situované na Sardínii: Portovesme, ILA a Euroallumina. |
| --- | --- |

(45)

Vyhláška z roku 2004 bola v praxi určená na a) predĺženie existujúcej tarify uplatňovanej na spoločnosť Alcoa do júna 2007 a b) rozšírenie tej istej schémy na ďalšie tri spoločnosti situované na Sardínii: Portovesme, ILA a Euroallumina.

| (46) | Predĺženie a rozšírenie tarify pre spoločnosť Alcoa stanovené vyhláškou z roku 2004 sa uskutočnilo na regulačnej úrovni rozhodnutím AEEG č. 148/04, ktoré zaviedlo aj zmeny v mechanizme financovania uvedené v odôvodnení 43. |
| --- | --- |

(46)

Predĺženie a rozšírenie tarify pre spoločnosť Alcoa stanovené vyhláškou z roku 2004 sa uskutočnilo na regulačnej úrovni rozhodnutím AEEG č. 148/04, ktoré zaviedlo aj zmeny v mechanizme financovania uvedené v odôvodnení 43.

| (47) | Prvé predĺženie bolo predmetom konania vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa vyhlášky z roku 2004, ktoré sa začalo vo veci C 38/04 (30). Podľa Talianska (31) sa vyhláška z roku 2004 neuplatnila vo vzťahu k spoločnosti Alcoa, ktorá ďalej využívala zvýhodnenú tarifu na jej pôvodnom právnom základe vyplývajúcom z vyhlášky z roku 1995. |
| --- | --- |

(47)

Prvé predĺženie bolo predmetom konania vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa vyhlášky z roku 2004, ktoré sa začalo vo veci C 38/04 (30). Podľa Talianska (31) sa vyhláška z roku 2004 neuplatnila vo vzťahu k spoločnosti Alcoa, ktorá ďalej využívala zvýhodnenú tarifu na jej pôvodnom právnom základe vyplývajúcom z vyhlášky z roku 1995.

2.6.   Druhé sporné predĺženie tarify pre spoločnosť Alcoa

| (48) | Článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 talianske orgány predĺžili do roku 2010 zvýhodnenú tarifu pre spoločnosť Alcoa za tarifných podmienok platných k 31. decembru 2004 (32). Podľa zákona č. 80/2005 malo predĺženie tarify nadobudnúť účinnosť 1. januára 2005. Tento dátum bol však následne zmenený rozhodnutím AEEG č. 286/05 na 1. január 2006 na základe pokynov od vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- |

(48)

Článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 talianske orgány predĺžili do roku 2010 zvýhodnenú tarifu pre spoločnosť Alcoa za tarifných podmienok platných k 31. decembru 2004 (32). Podľa zákona č. 80/2005 malo predĺženie tarify nadobudnúť účinnosť 1. januára 2005. Tento dátum bol však následne zmenený rozhodnutím AEEG č. 286/05 na 1. január 2006 na základe pokynov od vnútroštátnych orgánov.

| (49) | S cieľom určiť cenu, ktorú by mala spoločnosť Alcoa platiť po roku 2005, zákon č. 80/2005 zaviedol mechanizmus indexácie, podľa ktorého sa zvýhodnená cena (to značí cena stanovená v rozhodnutí o podniku Alumix na rok 2005) mala od 1. januára 2006 zvyšovať ročne o 4 % alebo, alternatívne, o priemerné percentuálne zvýšenie na amsterdamskej a frankfurtskej burze s elektrickou energiou (33). |
| --- | --- |

(49)

S cieľom určiť cenu, ktorú by mala spoločnosť Alcoa platiť po roku 2005, zákon č. 80/2005 zaviedol mechanizmus indexácie, podľa ktorého sa zvýhodnená cena (to značí cena stanovená v rozhodnutí o podniku Alumix na rok 2005) mala od 1. januára 2006 zvyšovať ročne o 4 % alebo, alternatívne, o priemerné percentuálne zvýšenie na amsterdamskej a frankfurtskej burze s elektrickou energiou (33).

| (50) | Po konzultáciách s užívateľmi však AEEG predložil odlišný výklad aktualizovaného mechanizmu. V rozhodnutí AEEG č. 217/05 sa stanovilo, že zvýšenie ročnej tarify bude sledovať priemerné veľkoobchodné ceny, nepresiahne však 4 %. Tento aktualizovaný mechanizmus vyústil fakticky do menších ročných zvýšení zvýhodnenej tarify v porovnaní s tým, čo sa pôvodne stanovilo v právnych predpisoch. |
| --- | --- |

(50)

Po konzultáciách s užívateľmi však AEEG predložil odlišný výklad aktualizovaného mechanizmu. V rozhodnutí AEEG č. 217/05 sa stanovilo, že zvýšenie ročnej tarify bude sledovať priemerné veľkoobchodné ceny, nepresiahne však 4 %. Tento aktualizovaný mechanizmus vyústil fakticky do menších ročných zvýšení zvýhodnenej tarify v porovnaní s tým, čo sa pôvodne stanovilo v právnych predpisoch.

| (51) | Druhé predĺženie bolo predmetom konania vo veci formálneho zisťovania, ktoré sa začalo vo veci C 36/06. Keď Komisia začala konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s článkom 11 ods. 12 zákona č. 80/2005, AEEG rozhodnutím č. 190/06 vykonal platby podľa zákona č. 80/2005 s podmienkou, že spoločnosť Alcoa poskytne banke alebo materskej spoločnosti záruku na krytie rizika spojeného s vrátením pomoci. |
| --- | --- |

(51)

Druhé predĺženie bolo predmetom konania vo veci formálneho zisťovania, ktoré sa začalo vo veci C 36/06. Keď Komisia začala konania vo veci formálneho zisťovania v súvislosti s článkom 11 ods. 12 zákona č. 80/2005, AEEG rozhodnutím č. 190/06 vykonal platby podľa zákona č. 80/2005 s podmienkou, že spoločnosť Alcoa poskytne banke alebo materskej spoločnosti záruku na krytie rizika spojeného s vrátením pomoci.

| (52) | Platby, ktoré vykonal vyrovnávací fond spoločnosti Alcoa v čase od januára 2006 do januára 2009, sú uvedené v tabuľke. Čísla za rok 2009 sú neúplné vzhľadom na to, že odzrkadľujú len platby vykonané v januári 2009, zatiaľ čo spoločnosť Alcoa ďalej dostávala platby v priebehu ďalších mesiacov.









  (v EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |
| Fusina (Veneto) | 38 984 539,22 | 36 978 386,83 | 449 534 611,10 | 3 776 733,70 |
| Portovesme (Sardínia) | 133 556 933,73 | 121 087 555,95 | 160 529 510,20 | 12 365 849,45 |
| Spolu | 172 541 472,95 | 158 065 942,78 | 210 064 121,30 | 16 142 583,15 |

(52)

Platby, ktoré vykonal vyrovnávací fond spoločnosti Alcoa v čase od januára 2006 do januára 2009, sú uvedené v tabuľke. Čísla za rok 2009 sú neúplné vzhľadom na to, že odzrkadľujú len platby vykonané v januári 2009, zatiaľ čo spoločnosť Alcoa ďalej dostávala platby v priebehu ďalších mesiacov.

(v EUR)

2006

2007

2008

2009

Fusina (Veneto)

38 984 539,22

36 978 386,83

449 534 611,10

3 776 733,70

Portovesme (Sardínia)

133 556 933,73

121 087 555,95

160 529 510,20

12 365 849,45

Spolu

172 541 472,95

158 065 942,78

210 064 121,30

16 142 583,15

3.   ROZHODNUTIE O ZAČATÍ KONANIA PODĽA ČLÁNKU 88 ODS. 2 ZMLUVY O ES

| (53) | Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa zakladalo na nasledujúcich dôvodoch. |
| --- | --- |

(53)

Rozhodnutie Komisie o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa zakladalo na nasledujúcich dôvodoch.

3.1.   Vec C 38/A/04

| (54) | Komisia klasifikovala tarify zavedené vyhláškou z roku 2004 ako prevádzkovú pomoc a posúdila, či takáto pomoc mohla byť povolená na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci (34), keďže Sardínia bola v roku 2004 podporovaným regiónom podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Komisia vyjadrila pochybnosti o možnosti povoliť pomoc na tomto základe, pretože takáto pomoc ad hoc poskytnutá obmedzenému počtu podnikov zrejme nepodporuje regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(54)

Komisia klasifikovala tarify zavedené vyhláškou z roku 2004 ako prevádzkovú pomoc a posúdila, či takáto pomoc mohla byť povolená na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci (34), keďže Sardínia bola v roku 2004 podporovaným regiónom podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Komisia vyjadrila pochybnosti o možnosti povoliť pomoc na tomto základe, pretože takáto pomoc ad hoc poskytnutá obmedzenému počtu podnikov zrejme nepodporuje regionálny rozvoj.

| (55) | Pokiaľ ide o osobitný prípad spoločnosti Alcoa, Komisia zdôraznila, že, ako sa ukázalo, nová tarifa sa líšila od tarify pre podnik Alumix v tom, že tarifu pre podnik Alumix poskytol ENEL, monopolný dodávateľ elektrickej energie v Taliansku, zatiaľ čo nová tarifa zahŕňala selektívnu intervenciu štátu s cieľom kompenzovať rozdiel medzi trhovou cenou dohodnutou s výrobcom elektrickej energie a zvýhodnenou cenou stanovenou v roku 1996. |
| --- | --- |

(55)

Pokiaľ ide o osobitný prípad spoločnosti Alcoa, Komisia zdôraznila, že, ako sa ukázalo, nová tarifa sa líšila od tarify pre podnik Alumix v tom, že tarifu pre podnik Alumix poskytol ENEL, monopolný dodávateľ elektrickej energie v Taliansku, zatiaľ čo nová tarifa zahŕňala selektívnu intervenciu štátu s cieľom kompenzovať rozdiel medzi trhovou cenou dohodnutou s výrobcom elektrickej energie a zvýhodnenou cenou stanovenou v roku 1996.

| (56) | Okrem toho, Komisiu zaujímalo, či mohlo toto opatrenie mať účinok zníženia úrovne zdanenia uplatňovanej na spoločnosť. Takéto zníženie by muselo odvodzovať svoj právny základ zo smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (35). |
| --- | --- |

(56)

Okrem toho, Komisiu zaujímalo, či mohlo toto opatrenie mať účinok zníženia úrovne zdanenia uplatňovanej na spoločnosť. Takéto zníženie by muselo odvodzovať svoj právny základ zo smernice Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (35).

3.2.   Vec C 36/B/06

| (57) | Rozhodnutie z roku 2006 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo zamerané na tarifu pre spoločnosť Alcoa (36). Komisia zdôraznila, že regulačný rámec a trhové podmienky, ktoré prevládali v čase rozhodnutia o podniku Alumix, boli veľmi odlišné od regulačného rámca a trhových podmienok, ktoré prevládali v období, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania. Najmä trh s elektrickou energiou bol teraz liberalizovaný a správa schémy bola odovzdaná vyrovnávaciemu fondu. Komisia preto považovala za potrebné opätovne preskúmať, či tarifa pre spoločnosť Alcoa nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(57)

Rozhodnutie z roku 2006 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania bolo zamerané na tarifu pre spoločnosť Alcoa (36). Komisia zdôraznila, že regulačný rámec a trhové podmienky, ktoré prevládali v čase rozhodnutia o podniku Alumix, boli veľmi odlišné od regulačného rámca a trhových podmienok, ktoré prevládali v období, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o začatí konania. Najmä trh s elektrickou energiou bol teraz liberalizovaný a správa schémy bola odovzdaná vyrovnávaciemu fondu. Komisia preto považovala za potrebné opätovne preskúmať, či tarifa pre spoločnosť Alcoa nepredstavuje štátnu pomoc.

| (58) | Podľa Komisie tarifa predstavovala štátnu pomoc z dôvodov, že: a) zníženie tarify za elektrickú energiu vytvorilo hospodársku výhodu; b) rozhodnutie poskytnúť túto tarifu prijali talianske orgány a bolo financované prevodom štátnych zdrojov vo forme parafiškálnych poplatkov; c) opatrenie ohrozovalo hospodársku súťaž a d) opatrenie malo vplyv na obchod v rámci Spoločenstva vzhľadom na to, že s hliníkom sa rozsiahlo obchoduje na svetových trhoch. Komisia posúdila toto opatrenie ako prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(58)

Podľa Komisie tarifa predstavovala štátnu pomoc z dôvodov, že: a) zníženie tarify za elektrickú energiu vytvorilo hospodársku výhodu; b) rozhodnutie poskytnúť túto tarifu prijali talianske orgány a bolo financované prevodom štátnych zdrojov vo forme parafiškálnych poplatkov; c) opatrenie ohrozovalo hospodársku súťaž a d) opatrenie malo vplyv na obchod v rámci Spoločenstva vzhľadom na to, že s hliníkom sa rozsiahlo obchoduje na svetových trhoch. Komisia posúdila toto opatrenie ako prevádzkovú pomoc.

| (59) | Komisia ďalej konštatovala, že jej predchádzajúce závery, podľa ktorých tarifa pre spoločnosť Alumix nepredstavuje štátnu pomoc, neznamenali, že nové opatrenie predstavuje existujúcu pomoc. Schválenie tarify pre spoločnosť Alumix zo strany Komisie opierajúce sa o hospodárske posúdenie okolností prevládajúcich v tom čase bolo časovo obmedzené a nemohlo sa vzťahovať na predĺženie tarify, ktoré poskytoval zákon č. 80/2005. |
| --- | --- |

(59)

Komisia ďalej konštatovala, že jej predchádzajúce závery, podľa ktorých tarifa pre spoločnosť Alumix nepredstavuje štátnu pomoc, neznamenali, že nové opatrenie predstavuje existujúcu pomoc. Schválenie tarify pre spoločnosť Alumix zo strany Komisie opierajúce sa o hospodárske posúdenie okolností prevládajúcich v tom čase bolo časovo obmedzené a nemohlo sa vzťahovať na predĺženie tarify, ktoré poskytoval zákon č. 80/2005.

| (60) | Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Komisia posúdila, či mohla byť zvýhodnená tarifa schválená na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(60)

Pokiaľ ide o zlučiteľnosť, Komisia posúdila, či mohla byť zvýhodnená tarifa schválená na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci.

| (61) | Pokiaľ ide o závod v regióne Veneto, Komisia zdôraznila, že nebol situovaný v regióne, ktorý prichádzal do úvahy pre pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES, a ako taký nespĺňal podmienky pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(61)

Pokiaľ ide o závod v regióne Veneto, Komisia zdôraznila, že nebol situovaný v regióne, ktorý prichádzal do úvahy pre pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES, a ako taký nespĺňal podmienky pre regionálnu pomoc.

| (62) | Sardínia bola podľa článku 87 ods. 3 písm. a) podporovaný región do konca roku 2006. Komisia však vyjadrila pochybnosti o možnosti schváliť opatrenie na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci (37) vzťahujúcich sa na dané obdobie. |
| --- | --- |

(62)

Sardínia bola podľa článku 87 ods. 3 písm. a) podporovaný región do konca roku 2006. Komisia však vyjadrila pochybnosti o možnosti schváliť opatrenie na základe usmernení o národnej regionálnej pomoci (37) vzťahujúcich sa na dané obdobie.

| (63) | Napriek tvrdeniu Talianska, že vysoké ceny za elektrickú energiu na Sardínii predstavovali nevýhodu pre rozvoj ostrova, Komisia konštatovala, že Taliansko nepreukázalo existenciu podstatne vyšších cien na Sardínii, či už v priemere alebo, konkrétne, pre energeticky náročné podniky (Taliansko nepredložilo údaje o dvojstranných zmluvách uzavretých medzi energeticky náročnými spoločnosťami a ich dodávateľmi, tvrdiac, že takéto údaje nie sú verejne dostupné). Okrem toho, Taliansko nevysvetlilo, prečo vyššie ceny predstavovali regionálnu nevýhodu, alebo ako tarifa prispela k regionálnemu rozvoju. Komisia pripomenula, že vo veci C 34/02 (38) neakceptovala, že nedostatok energetických spojení na Sardínii by sa mal považovať za nevýhodu pre rozvoj malých a stredných podnikov v regióne (a dospela k zamietavému rozhodnutiu). Komisia preto vyjadrila pochybnosti o nevyhnutnosti pomoci. |
| --- | --- |

(63)

Napriek tvrdeniu Talianska, že vysoké ceny za elektrickú energiu na Sardínii predstavovali nevýhodu pre rozvoj ostrova, Komisia konštatovala, že Taliansko nepreukázalo existenciu podstatne vyšších cien na Sardínii, či už v priemere alebo, konkrétne, pre energeticky náročné podniky (Taliansko nepredložilo údaje o dvojstranných zmluvách uzavretých medzi energeticky náročnými spoločnosťami a ich dodávateľmi, tvrdiac, že takéto údaje nie sú verejne dostupné). Okrem toho, Taliansko nevysvetlilo, prečo vyššie ceny predstavovali regionálnu nevýhodu, alebo ako tarifa prispela k regionálnemu rozvoju. Komisia pripomenula, že vo veci C 34/02 (38) neakceptovala, že nedostatok energetických spojení na Sardínii by sa mal považovať za nevýhodu pre rozvoj malých a stredných podnikov v regióne (a dospela k zamietavému rozhodnutiu). Komisia preto vyjadrila pochybnosti o nevyhnutnosti pomoci.

| (64) | Komisia ďalej spochybnila, že takáto pomoc ad hoc bola úmerná regionálnym nevýhodám, majúc okrem toho na zreteli spôsob použitý na výpočet zvýhodnenej ceny, ktorý nemal žiadny vzťah k cenám používaným vo zvyšnej časti Talianska. |
| --- | --- |

(64)

Komisia ďalej spochybnila, že takáto pomoc ad hoc bola úmerná regionálnym nevýhodám, majúc okrem toho na zreteli spôsob použitý na výpočet zvýhodnenej ceny, ktorý nemal žiadny vzťah k cenám používaným vo zvyšnej časti Talianska.

| (65) | Komisia zdôraznila, že pomoc v skutočnosti nebola degresívna z hľadiska 4-percentného maxima uvaleného na zvýšenie tarify. |
| --- | --- |

(65)

Komisia zdôraznila, že pomoc v skutočnosti nebola degresívna z hľadiska 4-percentného maxima uvaleného na zvýšenie tarify.

| (66) | V súvislosti s obdobím, na ktoré sa vzťahujú usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (39), Komisia zdôraznila, že Sardínia by prestala spĺňať podmienky pre regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES, a najmä pre prevádzkovú pomoc. Usúdila, že hoci by dvojročné prechodné obdobie mohlo byť povolené na základe usmernení pre postupné ukončenie existujúcich schém prevádzkovej pomoci, nezdá sa byť vhodné povoliť zavedenie novej prevádzkovej pomoci na niekoľko mesiacov s plánovaným postupným ukončením, majúc okrem toho na zreteli vyjadrené pochybnosti a deformujúci charakter pomoci. |
| --- | --- |

(66)

V súvislosti s obdobím, na ktoré sa vzťahujú usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (39), Komisia zdôraznila, že Sardínia by prestala spĺňať podmienky pre regionálnu pomoc podľa článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES, a najmä pre prevádzkovú pomoc. Usúdila, že hoci by dvojročné prechodné obdobie mohlo byť povolené na základe usmernení pre postupné ukončenie existujúcich schém prevádzkovej pomoci, nezdá sa byť vhodné povoliť zavedenie novej prevádzkovej pomoci na niekoľko mesiacov s plánovaným postupným ukončením, majúc okrem toho na zreteli vyjadrené pochybnosti a deformujúci charakter pomoci.

| (67) | Záverom Komisia vyjadrila pochybnosti o možnosti povoliť zvýhodnenú tarifu pre spoločnosť Alcoa, či už ako regionálnu pomoc alebo z akýchkoľvek iných dôvodov, ktoré Taliansko ani v jednom prípade neuviedlo. |
| --- | --- |

(67)

Záverom Komisia vyjadrila pochybnosti o možnosti povoliť zvýhodnenú tarifu pre spoločnosť Alcoa, či už ako regionálnu pomoc alebo z akýchkoľvek iných dôvodov, ktoré Taliansko ani v jednom prípade neuviedlo.

3.3.   Námietka spoločnosti Alcoa voči rozhodnutiu o začatí konania z roku 2006

| (68) | Spoločnosť Alcoa vzniesla pred Súdom prvého stupňa námietku proti rozhodnutiu o začatí konania z roku 2006. Súd vyniesol rozsudok (ďalej len „rozsudok súdu“) 25. marca 2009, v ktorom podporil rozhodnutie a v plnom rozsahu zamietol argumenty spoločnosti Alcoa (40). |
| --- | --- |

(68)

Spoločnosť Alcoa vzniesla pred Súdom prvého stupňa námietku proti rozhodnutiu o začatí konania z roku 2006. Súd vyniesol rozsudok (ďalej len „rozsudok súdu“) 25. marca 2009, v ktorom podporil rozhodnutie a v plnom rozsahu zamietol argumenty spoločnosti Alcoa (40).

4.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

| (69) | Výzva Komisie predložiť pripomienky k dvom rozhodnutiam o začatí podrobných zisťovaní podnietila reakcie spoločnosti Alcoa a príslušných tretích strán. Tu sú zhrnuté len pripomienky týkajúce sa tarify pre spoločnosť Alcoa. |
| --- | --- |

(69)

Výzva Komisie predložiť pripomienky k dvom rozhodnutiam o začatí podrobných zisťovaní podnietila reakcie spoločnosti Alcoa a príslušných tretích strán. Tu sú zhrnuté len pripomienky týkajúce sa tarify pre spoločnosť Alcoa.

4.1.   Pripomienky spoločnosti Alcoa

4.1.1.   Vec C 38/A/04

| (70) | Podľa spoločnosti Alcoa bola tarifa zameraná na riešenie zlyhania trhu, najmä zlyhania nedávno liberalizovaného trhu s elektrickou energiou s cieľom poskytovať konkurencieschopné ceny v dôsledku značnej trhovej sily subjektov pôsobiacich na trhu. Toto zlyhanie trhu je vraj obzvlášť evidentné na Sardínii. Za týchto okolností údajne existuje potreba regulačného opatrenia vrátane opatrenia vo forme tarifných mechanizmov, ktoré majú sprevádzať prechod od monopolu k úplnej hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(70)

Podľa spoločnosti Alcoa bola tarifa zameraná na riešenie zlyhania trhu, najmä zlyhania nedávno liberalizovaného trhu s elektrickou energiou s cieľom poskytovať konkurencieschopné ceny v dôsledku značnej trhovej sily subjektov pôsobiacich na trhu. Toto zlyhanie trhu je vraj obzvlášť evidentné na Sardínii. Za týchto okolností údajne existuje potreba regulačného opatrenia vrátane opatrenia vo forme tarifných mechanizmov, ktoré majú sprevádzať prechod od monopolu k úplnej hospodárskej súťaži.

| (71) | Spoločnosť Alcoa vo svojej analýze trvá na tom, že tarifa nepredstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, pretože okolnosti, ktoré opodstatnili rozhodnutie o podniku Alumix z roku 1996, že nešlo o žiadnu pomoc, sú stále platné. Tarifa najmä neposkytuje žiadnu výhodu, spôsob jej financovania nezahŕňa prevod štátnych zdrojov a, s prihliadnutím na osobitosti obchodu s primárnym hliníkom, tarifa nemá vplyv na obchod v rámci Spoločenstva ani nenarúša hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(71)

Spoločnosť Alcoa vo svojej analýze trvá na tom, že tarifa nepredstavuje pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, pretože okolnosti, ktoré opodstatnili rozhodnutie o podniku Alumix z roku 1996, že nešlo o žiadnu pomoc, sú stále platné. Tarifa najmä neposkytuje žiadnu výhodu, spôsob jej financovania nezahŕňa prevod štátnych zdrojov a, s prihliadnutím na osobitosti obchodu s primárnym hliníkom, tarifa nemá vplyv na obchod v rámci Spoločenstva ani nenarúša hospodársku súťaž.

| (72) | Spoločnosť Alcoa ďalej tvrdí, že aj keby sa toto opatrenie klasifikovalo ako štátna pomoc, sardínska tarifa je zlučiteľná s pravidlami pre regionálnu pomoc. |
| --- | --- |

(72)

Spoločnosť Alcoa ďalej tvrdí, že aj keby sa toto opatrenie klasifikovalo ako štátna pomoc, sardínska tarifa je zlučiteľná s pravidlami pre regionálnu pomoc.

4.1.2.   Vec C 36/B/06

| (73) | Podľa spoločnosti Alcoa tarifa rieši zlyhanie trhu, nepredstavuje štátnu pomoc, v každom prípade by predstavovala skôr existujúcu než novú pomoc a jej vráteniu zabraňuje zásada oprávnených očakávaní. |
| --- | --- |

(73)

Podľa spoločnosti Alcoa tarifa rieši zlyhanie trhu, nepredstavuje štátnu pomoc, v každom prípade by predstavovala skôr existujúcu než novú pomoc a jej vráteniu zabraňuje zásada oprávnených očakávaní.

| (74) | Spoločnosť Alcoa predkladá obšírne základné informácie o výrobe hliníka a obchode s ním. Tavenie hliníka je energeticky najnáročnejší spomedzi všetkých priemyselných procesov (so spotrebou 15 KWh/kg vyrobeného hliníka). Celková svetová výroba hliníka v roku 2006 bola približne 33,7 milióna ton, z čoho len 4,5 milióna ton sa vyrobilo v rámci EHP. EÚ 25 a EHP sú významní sieťoví vývozcovia primárneho hliníka. V roku 2006 krajiny EÚ 25 vyviezli 4,7 milióna ton a očakáva sa, že v roku 2010 sa dovoz zvýši na 5,5 milióna ton. V roku 2006 hliníkový priemysel v EÚ zamestnával priamo 106 000 pracovníkov (41) a nepriamo poskytoval zamestnanie ďalším približne 300 000 osobám. V čase, keď spoločnosť Alcoa predložila svoje pripomienky, v EÚ 25 pracovalo celkovo 22 taviarní primárneho hliníka (31 v EHP) na plný výkon. |
| --- | --- |

(74)

Spoločnosť Alcoa predkladá obšírne základné informácie o výrobe hliníka a obchode s ním. Tavenie hliníka je energeticky najnáročnejší spomedzi všetkých priemyselných procesov (so spotrebou 15 KWh/kg vyrobeného hliníka). Celková svetová výroba hliníka v roku 2006 bola približne 33,7 milióna ton, z čoho len 4,5 milióna ton sa vyrobilo v rámci EHP. EÚ 25 a EHP sú významní sieťoví vývozcovia primárneho hliníka. V roku 2006 krajiny EÚ 25 vyviezli 4,7 milióna ton a očakáva sa, že v roku 2010 sa dovoz zvýši na 5,5 milióna ton. V roku 2006 hliníkový priemysel v EÚ zamestnával priamo 106 000 pracovníkov (41) a nepriamo poskytoval zamestnanie ďalším približne 300 000 osobám. V čase, keď spoločnosť Alcoa predložila svoje pripomienky, v EÚ 25 pracovalo celkovo 22 taviarní primárneho hliníka (31 v EHP) na plný výkon.

| (75) | Primárny hliník je komodita a jeho svetová referenčná cena je stanovená na londýnskej burze s kovmi. Dve talianske taviarne vo Fusine a Portovesme vyrábajú približne 200 000 ton. Podľa spoločnosti Alcoa tento obmedzený objem výroby nemôže ovplyvniť ceny primárneho hliníka. |
| --- | --- |

(75)

Primárny hliník je komodita a jeho svetová referenčná cena je stanovená na londýnskej burze s kovmi. Dve talianske taviarne vo Fusine a Portovesme vyrábajú približne 200 000 ton. Podľa spoločnosti Alcoa tento obmedzený objem výroby nemôže ovplyvniť ceny primárneho hliníka.

4.1.2.1.   Dohody o dodávkach energie sú nevyhnutné

| (76) | Elektrická energia je hlavná nákladová položka vo výrobe primárneho hliníka. Podľa spoločnosti Alcoa môžu taviarne pracovať len v prípade, ak môžu uzavrieť dlhodobé dohody o dodávkach s výrobcami elektrickej energie. Dlhodobé dohody založené na nákladoch môžu v súčasnosti stále ponúkať ochotní predajcovia, ako to ilustruje dohoda uzavretá medzi spoločnosťou Alcoa a Islandom (42). Podľa spoločnosti Alcoa však pri chýbajúcich dohodách založených na nákladoch sú taviarne nútené zastaviť prevádzku. Z tohto dôvodu boli od roku 2003 uzavreté tri taviarne v rámci EÚ 25 a boli ohlásené ďalšie plány na uzavretie závodov. Spoločnosť Alcoa vyvodzuje z toho záver, že bez predĺženia tarify bude nútená okamžite zastaviť prevádzku dvoch talianskych závodov vo Fusine (v regióne Veneto) a v Portovesme (na Sardínii). |
| --- | --- |

(76)

Elektrická energia je hlavná nákladová položka vo výrobe primárneho hliníka. Podľa spoločnosti Alcoa môžu taviarne pracovať len v prípade, ak môžu uzavrieť dlhodobé dohody o dodávkach s výrobcami elektrickej energie. Dlhodobé dohody založené na nákladoch môžu v súčasnosti stále ponúkať ochotní predajcovia, ako to ilustruje dohoda uzavretá medzi spoločnosťou Alcoa a Islandom (42). Podľa spoločnosti Alcoa však pri chýbajúcich dohodách založených na nákladoch sú taviarne nútené zastaviť prevádzku. Z tohto dôvodu boli od roku 2003 uzavreté tri taviarne v rámci EÚ 25 a boli ohlásené ďalšie plány na uzavretie závodov. Spoločnosť Alcoa vyvodzuje z toho záver, že bez predĺženia tarify bude nútená okamžite zastaviť prevádzku dvoch talianskych závodov vo Fusine (v regióne Veneto) a v Portovesme (na Sardínii).

| (77) | Spoločnosť Alcoa poukazuje na to, že vlády viacerých členských štátov podporujú uzatváranie dlhodobých dodávateľských zmlúv založených na nákladoch medzi energeticky náročnými priemyselnými odberateľmi a výrobcami energie so zreteľom na skutočnosť, že trhy s elektrickou energiou nefungujú riadne. Tieto riešenia sa považujú za potrebné ako dočasné opatrenia, ktoré zabezpečia spravodlivú tvorbu cien a zabránia uzavretiu podnikov. Spoločnosť Alcoa predkladá stručný opis opatrení, ktoré prijali: Fínsko (konzorciá investujúce do nových jadrových reaktorov s odberovými právami za cenu stanovenú podľa výrobných nákladov), Nemecko (zľava 35 – 50 % prenosových nákladov plus zníženie poplatkov súvisiacich s obnoviteľnými druhmi energie pre veľkých priemyselných užívateľov), Španielsko (regulované tarify), Francúzsko (konzorciá veľkých užívateľov investujúce do nových jadrových reaktorov, regulované „návratné“ tarify), Švédsko (konzorciá na investovanie do nových jadrových reaktorov) a Belgicko (nákupné konzorcium). |
| --- | --- |

(77)

Spoločnosť Alcoa poukazuje na to, že vlády viacerých členských štátov podporujú uzatváranie dlhodobých dodávateľských zmlúv založených na nákladoch medzi energeticky náročnými priemyselnými odberateľmi a výrobcami energie so zreteľom na skutočnosť, že trhy s elektrickou energiou nefungujú riadne. Tieto riešenia sa považujú za potrebné ako dočasné opatrenia, ktoré zabezpečia spravodlivú tvorbu cien a zabránia uzavretiu podnikov. Spoločnosť Alcoa predkladá stručný opis opatrení, ktoré prijali: Fínsko (konzorciá investujúce do nových jadrových reaktorov s odberovými právami za cenu stanovenú podľa výrobných nákladov), Nemecko (zľava 35 – 50 % prenosových nákladov plus zníženie poplatkov súvisiacich s obnoviteľnými druhmi energie pre veľkých priemyselných užívateľov), Španielsko (regulované tarify), Francúzsko (konzorciá veľkých užívateľov investujúce do nových jadrových reaktorov, regulované „návratné“ tarify), Švédsko (konzorciá na investovanie do nových jadrových reaktorov) a Belgicko (nákupné konzorcium).

| (78) | Spoločnosť Alcoa podčiarkuje, že samotná Komisia pri prešetrovaní v energetickom odvetví (43) uznala, že trhy s elektrickou energiou v Európe nefungujú riadne. Spoločnosť Alcoa ďalej uvádza zoznam iniciatív, ktoré Komisia prijala alebo oznámila v sektore energetiky, ako je práca skupiny na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie (44). |
| --- | --- |

(78)

Spoločnosť Alcoa podčiarkuje, že samotná Komisia pri prešetrovaní v energetickom odvetví (43) uznala, že trhy s elektrickou energiou v Európe nefungujú riadne. Spoločnosť Alcoa ďalej uvádza zoznam iniciatív, ktoré Komisia prijala alebo oznámila v sektore energetiky, ako je práca skupiny na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie (44).

4.1.2.2.   Tarifa nepredstavuje štátnu pomoc

| (79) | Spoločnosť Alcoa uvádza, že tarifa nepredstavuje štátnu pomoc, pretože: a) nenastala žiadna významná zmena v okolnostiach, ktoré viedli Komisiu k záveru, že tarifa pre podnik Alumix neprináša výhodu; konkrétne cena, ktorú platí spoločnosť Alcoa, je stále zlučiteľná s parametrami, ktoré Komisia uviedla v rozhodnutí o podniku Alumix; b) opatrenie nenarúša hospodársku súťaž, ani nemá vplyv na obchod v rámci Spoločenstva a c) podľa relevantnej judikatúry súdov Spoločenstva toto opatrenie nezahŕňa prevod štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(79)

Spoločnosť Alcoa uvádza, že tarifa nepredstavuje štátnu pomoc, pretože: a) nenastala žiadna významná zmena v okolnostiach, ktoré viedli Komisiu k záveru, že tarifa pre podnik Alumix neprináša výhodu; konkrétne cena, ktorú platí spoločnosť Alcoa, je stále zlučiteľná s parametrami, ktoré Komisia uviedla v rozhodnutí o podniku Alumix; b) opatrenie nenarúša hospodársku súťaž, ani nemá vplyv na obchod v rámci Spoločenstva a c) podľa relevantnej judikatúry súdov Spoločenstva toto opatrenie nezahŕňa prevod štátnych zdrojov.

4.1.2.3.   Neexistencia výhody

| (80) | Spoločnosť Alcoa tvrdí, že pri posudzovaní existencie výhody je rozhodujúcou otázka, či cena, ktorú platí spoločnosť Alcoa, je nižšia ako bežná trhová cena. Spoločnosť Alcoa dokazuje, že osobitná cena je ekvivalentná cene, ktorú by mala platiť za bežných trhových podmienok, to značí na úplne konkurenčnom trhu. V prípade podniku Alumix Komisia dospela k záveru, že na úplne konkurenčnom trhu by súkromný dodávateľ elektrickej energie predával energiu svojim najlepším odberateľom za marginálne náklady plus určitý malý príspevok k fixným nákladom a že štát by mohol stanoviť tarify na základe rovnakých kritérií. Podľa spoločnosti Alcoa sa má v tomto prípade prešetriť, či ceny, ktoré zaplatila, boli vyššie alebo nižšie ako marginálne náklady dodávateľa energie (plus určitý malý príspevok k fixným nákladom). Spoločnosť Alcoa predkladá výpočty na podporu svojho prípadu.







  (EUR/MWh) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 |
| Sardínia |
| Osobitná tarifa pre spoločnosť Alcoa v Portovesme | 24,94 | 25,90 |
| Minimálna celková cena pre región Sardínie (IPEX) | 20,02 | 21,0 |
| Veneto |
| Osobitná tarifa pre spoločnosť Alcoa vo Fusine | 25,7 | 27,1 |
| Minimálna celková cena pre región severného Talianska (IPEX) | 20,02 | 21,0 |

(80)

Spoločnosť Alcoa tvrdí, že pri posudzovaní existencie výhody je rozhodujúcou otázka, či cena, ktorú platí spoločnosť Alcoa, je nižšia ako bežná trhová cena. Spoločnosť Alcoa dokazuje, že osobitná cena je ekvivalentná cene, ktorú by mala platiť za bežných trhových podmienok, to značí na úplne konkurenčnom trhu. V prípade podniku Alumix Komisia dospela k záveru, že na úplne konkurenčnom trhu by súkromný dodávateľ elektrickej energie predával energiu svojim najlepším odberateľom za marginálne náklady plus určitý malý príspevok k fixným nákladom a že štát by mohol stanoviť tarify na základe rovnakých kritérií. Podľa spoločnosti Alcoa sa má v tomto prípade prešetriť, či ceny, ktoré zaplatila, boli vyššie alebo nižšie ako marginálne náklady dodávateľa energie (plus určitý malý príspevok k fixným nákladom). Spoločnosť Alcoa predkladá výpočty na podporu svojho prípadu.

(EUR/MWh)

2005

2006

Sardínia

Osobitná tarifa pre spoločnosť Alcoa v Portovesme

24,94

25,90

Minimálna celková cena pre región Sardínie (IPEX)

20,02

21,0

Veneto

Osobitná tarifa pre spoločnosť Alcoa vo Fusine

25,7

27,1

Minimálna celková cena pre región severného Talianska (IPEX)

20,02

21,0

| (81) | Spoločnosť Alcoa používala pre regióny Sardínia i Veneto minimálne celkové ceny IPEX (20,2 EUR/MWh a 21,0 EUR/MWh v rokoch 2005 a 2006) ako náhradné hodnoty pre marginálne náklady výrobcov, keďže žiadny dodávateľ by nepredával energiu na sekundárnych trhoch za ceny nižšie ako svoje marginálne náklady, a preto sú minimálne okamžité ceny vyššie ako marginálne výrobné náklady. Vierohodnosť už uvedených minimálnych cien možno podľa spoločnosti Alcoa potvrdiť ich porovnaním so štandardnými marginálnymi nákladmi pre uhoľné elektrárne, ktoré spoločnosť Alcoa odhaduje na 20 EUR/MWh. |
| --- | --- |

(81)

Spoločnosť Alcoa používala pre regióny Sardínia i Veneto minimálne celkové ceny IPEX (20,2 EUR/MWh a 21,0 EUR/MWh v rokoch 2005 a 2006) ako náhradné hodnoty pre marginálne náklady výrobcov, keďže žiadny dodávateľ by nepredával energiu na sekundárnych trhoch za ceny nižšie ako svoje marginálne náklady, a preto sú minimálne okamžité ceny vyššie ako marginálne výrobné náklady. Vierohodnosť už uvedených minimálnych cien možno podľa spoločnosti Alcoa potvrdiť ich porovnaním so štandardnými marginálnymi nákladmi pre uhoľné elektrárne, ktoré spoločnosť Alcoa odhaduje na 20 EUR/MWh.

| (82) | Celkovo možno podľa spoločnosti Alcoa konštatovať, že metodiky uvedené v odôvodneniach 80 a 81 potvrdzujú v regióne Veneto, ako aj na Sardínii, že ceny, ktoré platí spoločnosť Alcoa spĺňajú kritériá stanovené v rozhodnutí o podniku Alumix. |
| --- | --- |

(82)

Celkovo možno podľa spoločnosti Alcoa konštatovať, že metodiky uvedené v odôvodneniach 80 a 81 potvrdzujú v regióne Veneto, ako aj na Sardínii, že ceny, ktoré platí spoločnosť Alcoa spĺňajú kritériá stanovené v rozhodnutí o podniku Alumix.

| (83) | Alcoa nesúhlasí s použitím priemerných cien na burze IPEX ako kritéria pre stanovenie existencie výhody, ktoré zrejme použila Komisia. Spoločnosť Alcoa trvá na tom, že priemerná cena IPEX nie je reprezentatívna pre cenu, ktorú platí veľký priemyselný odberateľ, ako je spoločnosť Alcoa, ktorá spotrebúva elektrickú energiu 24 hodín denne a ktorá namiesto toho, aby ju kupovala na sekundárnom trhu, uzatvára dlhodobé dvojstranné dodávateľské zmluvy. |
| --- | --- |

(83)

Alcoa nesúhlasí s použitím priemerných cien na burze IPEX ako kritéria pre stanovenie existencie výhody, ktoré zrejme použila Komisia. Spoločnosť Alcoa trvá na tom, že priemerná cena IPEX nie je reprezentatívna pre cenu, ktorú platí veľký priemyselný odberateľ, ako je spoločnosť Alcoa, ktorá spotrebúva elektrickú energiu 24 hodín denne a ktorá namiesto toho, aby ju kupovala na sekundárnom trhu, uzatvára dlhodobé dvojstranné dodávateľské zmluvy.

| (84) | Okrem toho, spoločnosť Alcoa vyhlasuje, že ENEL má dominantné postavenie v dodávkach elektrickej energie takmer v celom Taliansku. Konkrétne, na Sardínii je ENEL chránený pred konkurenciou zo strany dodávateľov pôsobiacich mimo Sardínie v dôsledku obmedzeného výkonu prepojovacieho vedenia medzi Sardíniou a talianskou pevninou. Preto sekundárny trh, ani trh pre dlhodobé dodávateľské zmluvy v Taliansku nie je zatiaľ charakterizovaný skutočne konkurenčnou štruktúrou. Ceny, ktoré ENEL účtuje spoločnosti Alcoa, preto neodzrkadľujú ceny, ktoré by zvyčajne prevládali na plne konkurenčnom trhu, či už na Sardínii alebo v regióne Veneto. |
| --- | --- |

(84)

Okrem toho, spoločnosť Alcoa vyhlasuje, že ENEL má dominantné postavenie v dodávkach elektrickej energie takmer v celom Taliansku. Konkrétne, na Sardínii je ENEL chránený pred konkurenciou zo strany dodávateľov pôsobiacich mimo Sardínie v dôsledku obmedzeného výkonu prepojovacieho vedenia medzi Sardíniou a talianskou pevninou. Preto sekundárny trh, ani trh pre dlhodobé dodávateľské zmluvy v Taliansku nie je zatiaľ charakterizovaný skutočne konkurenčnou štruktúrou. Ceny, ktoré ENEL účtuje spoločnosti Alcoa, preto neodzrkadľujú ceny, ktoré by zvyčajne prevládali na plne konkurenčnom trhu, či už na Sardínii alebo v regióne Veneto.

| (85) | Záverom spoločnosť Alcoa tvrdí, že ceny, ktoré platila v Taliansku, predsa plne vyhovujú kritériám, ktoré Komisia stanovila v rozhodnutí o podniku Alumix, a presne odzrkadľujú, čo by sa stalo, keby trh riadne fungoval. Preto spoločnosť Alcoa nie je užívateľom výhody, ktorú by mohla získať na plne konkurenčnom trhu. |
| --- | --- |

(85)

Záverom spoločnosť Alcoa tvrdí, že ceny, ktoré platila v Taliansku, predsa plne vyhovujú kritériám, ktoré Komisia stanovila v rozhodnutí o podniku Alumix, a presne odzrkadľujú, čo by sa stalo, keby trh riadne fungoval. Preto spoločnosť Alcoa nie je užívateľom výhody, ktorú by mohla získať na plne konkurenčnom trhu.

4.1.2.4.   Neexistencia vplyvu na obchod

| (86) | Spoločnosť Alcoa uvádza, že tarifa nemá vplyv na obchod v rámci Spoločenstva a nemôže narúšať hospodársku súťaž. Cena primárneho hliníka sa stanovuje na londýnskej burze s kovmi a kolísania miestnych výrobných nákladov sa nemôžu premietnuť do rozdielov v cenách. Objem výroby primárneho hliníka v Taliansku je podľa spoločnosti Alcoa taký nízky, že nemá možnosť ovplyvniť svetové ceny. |
| --- | --- |

(86)

Spoločnosť Alcoa uvádza, že tarifa nemá vplyv na obchod v rámci Spoločenstva a nemôže narúšať hospodársku súťaž. Cena primárneho hliníka sa stanovuje na londýnskej burze s kovmi a kolísania miestnych výrobných nákladov sa nemôžu premietnuť do rozdielov v cenách. Objem výroby primárneho hliníka v Taliansku je podľa spoločnosti Alcoa taký nízky, že nemá možnosť ovplyvniť svetové ceny.

| (87) | Dopyt po primárnom hliníku v EÚ 25 sa neustále zvyšoval (so 40-percentným rastom úrovne dopytu medzi rokmi 1996 a 2005). Európsky objem výroby však zaostával. V roku 2004 výroba v EÚ 25 pokryla iba 41 % dopytu EÚ 25, keď klesla z 50 % v roku 1996. Preto dochádza v EÚ k rastúcemu výrobnému deficitu a dopyt je v čoraz väčšej miere krytý z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ. |
| --- | --- |

(87)

Dopyt po primárnom hliníku v EÚ 25 sa neustále zvyšoval (so 40-percentným rastom úrovne dopytu medzi rokmi 1996 a 2005). Európsky objem výroby však zaostával. V roku 2004 výroba v EÚ 25 pokryla iba 41 % dopytu EÚ 25, keď klesla z 50 % v roku 1996. Preto dochádza v EÚ k rastúcemu výrobnému deficitu a dopyt je v čoraz väčšej miere krytý z krajín, ktoré nie sú členmi EÚ.

| (88) | Spoločnosť Alcoa tvrdí, že ak sa hliník v Taliansku prestane vyrábať, žiadny nový subjekt z Talianska alebo EÚ nemôže nahradiť kapacity zatvorené v Taliansku, pretože nové závody v EÚ už pracujú na plný výkon a žiadny existujúci výrobca alebo nový subjekt by nemal podnet zvýšiť svoju kapacitu vzhľadom na skutočnosť, že dlhodobé vyhliadky ohľadne budúcej dostupnosti cenovo prístupnej energie sú neisté. |
| --- | --- |

(88)

Spoločnosť Alcoa tvrdí, že ak sa hliník v Taliansku prestane vyrábať, žiadny nový subjekt z Talianska alebo EÚ nemôže nahradiť kapacity zatvorené v Taliansku, pretože nové závody v EÚ už pracujú na plný výkon a žiadny existujúci výrobca alebo nový subjekt by nemal podnet zvýšiť svoju kapacitu vzhľadom na skutočnosť, že dlhodobé vyhliadky ohľadne budúcej dostupnosti cenovo prístupnej energie sú neisté.

| (89) | Okrem toho, spoločnosť Alcoa tvrdí, že záujmy ostatných európskych výrobcov nie sú ohrozené ďalšou existenciou talianskych tarifných schém, pretože zabezpečujú cenu elektrickej energie, ktorá je len o niečo nižšia ako vážená priemerná cena, ktorú platia výrobcovia primárneho hliníka v EÚ 25. |
| --- | --- |

(89)

Okrem toho, spoločnosť Alcoa tvrdí, že záujmy ostatných európskych výrobcov nie sú ohrozené ďalšou existenciou talianskych tarifných schém, pretože zabezpečujú cenu elektrickej energie, ktorá je len o niečo nižšia ako vážená priemerná cena, ktorú platia výrobcovia primárneho hliníka v EÚ 25.

| (90) | Porovnanie priemerných taríf pre taviarne









  (v EUR/MWh) |
| --- | --- |
| | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 |
| Priemerná vážená tarifa pre taviarne v Taliansku | 22,0 | 23,4 | 24,2 | 25,1 |
| Priemerná vážená tarifa pre taviarne v EÚ 25 | 24,9 | 24,0 | 25,1 | 26,4 |
| Priemerná vážená tarifa pre taviarne v EHP | 21,4 | 21,2 | 22,0 | 23,3 |
| Priemerná svetová vážená tarifa pre taviarne | 21,1 | 19,3 | 19,4 | 21,2 |

(90)

Porovnanie priemerných taríf pre taviarne

(v EUR/MWh)

2002

2003

2004

2005

Priemerná vážená tarifa pre taviarne v Taliansku

22,0

23,4

24,2

25,1

Priemerná vážená tarifa pre taviarne v EÚ 25

24,9

24,0

25,1

26,4

Priemerná vážená tarifa pre taviarne v EHP

21,4

21,2

22,0

23,3

Priemerná svetová vážená tarifa pre taviarne

21,1

19,3

19,4

21,2

4.1.2.5.   Neexistencia štátnych zdrojov

| (91) | Spoločnosť Alcoa sa odvoláva na judikatúru vo veciach PreussenElektra (45) a Pearle (46) s cieľom odôvodniť svoju argumentáciu, že dané opatrenie nie je financované zo štátnych zdrojov. Spoločnosť Alcoa tvrdí, že prostriedky potrebné na financovanie tarify prevádzajú súkromné subjekty (odberatelia elektrickej energie) súkromnému subjektu (spoločnosti Alcoa): úloha štátu je obmedzená na prijatie zákona stanovujúceho platbu požadovaných súm bez možnosti disponovať s prostriedkami podľa vlastného uváženia inak ako v rámci implementácie právneho režimu. Konkrétne, podľa spoločnosti Alcoa, vyrovnávací fond nemôže vykonávať žiadnu kontrolu nad prostriedkami a je len účtovným sprostredkovateľom. |
| --- | --- |

(91)

Spoločnosť Alcoa sa odvoláva na judikatúru vo veciach PreussenElektra (45) a Pearle (46) s cieľom odôvodniť svoju argumentáciu, že dané opatrenie nie je financované zo štátnych zdrojov. Spoločnosť Alcoa tvrdí, že prostriedky potrebné na financovanie tarify prevádzajú súkromné subjekty (odberatelia elektrickej energie) súkromnému subjektu (spoločnosti Alcoa): úloha štátu je obmedzená na prijatie zákona stanovujúceho platbu požadovaných súm bez možnosti disponovať s prostriedkami podľa vlastného uváženia inak ako v rámci implementácie právneho režimu. Konkrétne, podľa spoločnosti Alcoa, vyrovnávací fond nemôže vykonávať žiadnu kontrolu nad prostriedkami a je len účtovným sprostredkovateľom.

4.1.2.6.   Skôr existujúca než nová pomoc

| (92) | Spoločnosť Alcoa ďalej uvádza, že aj v prípade, ak by sa usúdilo, že tarifa predstavuje štátnu pomoc, predstavovala by skôr „existujúcu pomoc“ než „novú pomoc“. |
| --- | --- |

(92)

Spoločnosť Alcoa ďalej uvádza, že aj v prípade, ak by sa usúdilo, že tarifa predstavuje štátnu pomoc, predstavovala by skôr „existujúcu pomoc“ než „novú pomoc“.

| (93) | Spoločnosť Alcoa trvá na tom, že rozhodnutie o podniku Alumix nebolo časovo obmedzené a nestratilo účinnosť k 31. decembru 2005. Podľa názoru spoločnosti Alumix argumentácia Komisie, že „zmena okolností“ znamenala koniec vplyvu rozhodnutia o podniku Alumix, nemá opodstatnenie, pretože ani liberalizácia trhu, ani úloha, ktorou bol poverený vyrovnávací fond, nepriniesla žiadnu podstatnú zmenu, pokiaľ ide o výhodu (alebo skôr jej absenciu) vyplývajúcu zo schémy pre podnik Alumix. Spoločnosť Alcoa ďalej platila po reformách rovnakú cenu a táto cena nepriniesla žiadnu výhodu subjektu kupujúcemu túto energiu, ako sa to uznáva v rozhodnutí o podniku Alumix. Reformy teda nepredstavujú takú „zmenu okolností“, ktorá by rozhodnutie o podniku Alumix zbavila platnosti. Pokiaľ ide o úlohu, ktorou bol poverený vyrovnávací fond, podľa spoločnosti Alcoa mala zmena čisto administratívny charakter a neovplyvnila podstatu mechanizmu. |
| --- | --- |

(93)

Spoločnosť Alcoa trvá na tom, že rozhodnutie o podniku Alumix nebolo časovo obmedzené a nestratilo účinnosť k 31. decembru 2005. Podľa názoru spoločnosti Alumix argumentácia Komisie, že „zmena okolností“ znamenala koniec vplyvu rozhodnutia o podniku Alumix, nemá opodstatnenie, pretože ani liberalizácia trhu, ani úloha, ktorou bol poverený vyrovnávací fond, nepriniesla žiadnu podstatnú zmenu, pokiaľ ide o výhodu (alebo skôr jej absenciu) vyplývajúcu zo schémy pre podnik Alumix. Spoločnosť Alcoa ďalej platila po reformách rovnakú cenu a táto cena nepriniesla žiadnu výhodu subjektu kupujúcemu túto energiu, ako sa to uznáva v rozhodnutí o podniku Alumix. Reformy teda nepredstavujú takú „zmenu okolností“, ktorá by rozhodnutie o podniku Alumix zbavila platnosti. Pokiaľ ide o úlohu, ktorou bol poverený vyrovnávací fond, podľa spoločnosti Alcoa mala zmena čisto administratívny charakter a neovplyvnila podstatu mechanizmu.

| (94) | Spoločnosť Alcoa ďalej namieta, že aj keby bolo došlo k zmene okolností, spoločnosť by predsa len mala nárok na schému „existujúcej pomoci“ na základe prvej vety článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (47) (opatrenie, ktoré sa stalo pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu). Uvádza, že to povrdzuje judikatúra belgických koordinačných centier (48). V tomto prípade súd rozhodol, že len čo sa zistilo, že konkrétna schéma pomoci nepredstavuje štátnu pomoc, jediný spôsob, akým môže Komisia prehodnotiť svoje stanovisko, spočíval v tom, aby sa riadila pravidlami o existujúcej pomoci, a účinok tohto prehodnotenia by preto mohol byť platný len v budúcnosti. |
| --- | --- |

(94)

Spoločnosť Alcoa ďalej namieta, že aj keby bolo došlo k zmene okolností, spoločnosť by predsa len mala nárok na schému „existujúcej pomoci“ na základe prvej vety článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (47) (opatrenie, ktoré sa stalo pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu). Uvádza, že to povrdzuje judikatúra belgických koordinačných centier (48). V tomto prípade súd rozhodol, že len čo sa zistilo, že konkrétna schéma pomoci nepredstavuje štátnu pomoc, jediný spôsob, akým môže Komisia prehodnotiť svoje stanovisko, spočíval v tom, aby sa riadila pravidlami o existujúcej pomoci, a účinok tohto prehodnotenia by preto mohol byť platný len v budúcnosti.

| (95) | Podľa názoru spoločnosti Alcoa je irelevantné, že liberalizácia trhov s energiou nastala potom, čo Komisia prijala rozhodnutie o podniku Alumix, pretože liberalizácia neovplyvnila argumentáciu v prospech zistenia, že nešlo o žiadnu pomoc (skutočnosť, že ceny zahŕňali marginálne náklady), a nemohla viesť k zmene charakteru opatrenia. Komisia sa preto nemôže odvolávať na druhú vetu článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999 (49), aby vyhlásila, že opatrenie predstavuje „novú pomoc“. Okrem toho, spoločnosť Alcoa uvádza, že aj za predpokladu, že liberalizácia nezohrala žiadnu úlohu, na základe rozsudku vo veci Alzetta (50) by Komisii nemalo byť bránené odvolávať sa na článok 1 písm. b) bod v) druhú vetu nariadenia (ES) č. 659/1999. |
| --- | --- |

(95)

Podľa názoru spoločnosti Alcoa je irelevantné, že liberalizácia trhov s energiou nastala potom, čo Komisia prijala rozhodnutie o podniku Alumix, pretože liberalizácia neovplyvnila argumentáciu v prospech zistenia, že nešlo o žiadnu pomoc (skutočnosť, že ceny zahŕňali marginálne náklady), a nemohla viesť k zmene charakteru opatrenia. Komisia sa preto nemôže odvolávať na druhú vetu článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999 (49), aby vyhlásila, že opatrenie predstavuje „novú pomoc“. Okrem toho, spoločnosť Alcoa uvádza, že aj za predpokladu, že liberalizácia nezohrala žiadnu úlohu, na základe rozsudku vo veci Alzetta (50) by Komisii nemalo byť bránené odvolávať sa na článok 1 písm. b) bod v) druhú vetu nariadenia (ES) č. 659/1999.

| (96) | Okrem toho, liberalizácia trhu s elektrickou energiou nastala pred prijatím nariadenia (ES) č. 659/1999. Preto sa toto nariadenie nemôže uplatňovať na opatrenia v odvetví elektrickej energie, aj keby sa v dôsledku liberalizácie stali opatreniami pomoci, a tieto opatrenia sa namiesto toho riadia článkom 1 písm. b) bodom v) prvou vetou nariadenia (ES) č. 659/1999 (existujúca pomoc) a judikatúrou Súdu vo veci Alzetta. |
| --- | --- |

(96)

Okrem toho, liberalizácia trhu s elektrickou energiou nastala pred prijatím nariadenia (ES) č. 659/1999. Preto sa toto nariadenie nemôže uplatňovať na opatrenia v odvetví elektrickej energie, aj keby sa v dôsledku liberalizácie stali opatreniami pomoci, a tieto opatrenia sa namiesto toho riadia článkom 1 písm. b) bodom v) prvou vetou nariadenia (ES) č. 659/1999 (existujúca pomoc) a judikatúrou Súdu vo veci Alzetta.

4.1.2.7.   Oprávnené očakávania

| (97) | Spoločnosť Alcoa ďalej uvádza, že aj keby sa súčasná schéma nepovažovala za existujúcu pomoc, spoločnosť by v každom prípade mala právo odvolávať sa na oprávnené očakávania vzhľadom na významné investície, ktoré uskutočnila v obidvoch závodoch, za predpokladu, že tarifa nepredstavovala pomoc, a na existenciu precedensov v praxi rozhodovania Komisie, čo naznačuje určité rozpätie v konaní podľa vlastného uváženia pri výklade pomoci ako existujúcej pomoci, konkrétne rozhodnutie Komisie týkajúce sa oslobodenia od dane pre zriaďovanie prevádzok v zahraničí (51). |
| --- | --- |

(97)

Spoločnosť Alcoa ďalej uvádza, že aj keby sa súčasná schéma nepovažovala za existujúcu pomoc, spoločnosť by v každom prípade mala právo odvolávať sa na oprávnené očakávania vzhľadom na významné investície, ktoré uskutočnila v obidvoch závodoch, za predpokladu, že tarifa nepredstavovala pomoc, a na existenciu precedensov v praxi rozhodovania Komisie, čo naznačuje určité rozpätie v konaní podľa vlastného uváženia pri výklade pomoci ako existujúcej pomoci, konkrétne rozhodnutie Komisie týkajúce sa oslobodenia od dane pre zriaďovanie prevádzok v zahraničí (51).

4.1.2.8.   Zlučiteľnosť sardínskej tarify ako regionálnej pomoci

| (98) | Spoločnosť Alcoa trvá na tom, že pokiaľ ide o závod na Sardínii, napadnuté opatrenie v každom prípade spĺňa požiadavky na získanie výhody z regionálnej pomoci. |
| --- | --- |

(98)

Spoločnosť Alcoa trvá na tom, že pokiaľ ide o závod na Sardínii, napadnuté opatrenie v každom prípade spĺňa požiadavky na získanie výhody z regionálnej pomoci.

| (99) | Spoločnosť Alcoa opisuje regionálne nevýhody Sardínie a problémy energeticky náročných odvetví, ktoré vyplývajú z nedostatočných prepojení Sardínie, pokiaľ ide o dodávky energie, a existencie dvojitého monopolu spoločností ENEL/ENDESA, ktorá narúša normálny proces hospodárskej súťaže a udržiava vysoké ceny aj pre veľkých užívateľov. Účelom tarify je odstrániť túto nevýhodu. |
| --- | --- |

(99)

Spoločnosť Alcoa opisuje regionálne nevýhody Sardínie a problémy energeticky náročných odvetví, ktoré vyplývajú z nedostatočných prepojení Sardínie, pokiaľ ide o dodávky energie, a existencie dvojitého monopolu spoločností ENEL/ENDESA, ktorá narúša normálny proces hospodárskej súťaže a udržiava vysoké ceny aj pre veľkých užívateľov. Účelom tarify je odstrániť túto nevýhodu.

| (100) | Spoločnosť Alcoa poukazuje na to, že zatvorenie taviarní by spôsobilo stratu 2 500 priamych pracovných miest. Malo by však aj nepriamy účinok na tisíce ďalších pracovných miest v dôsledku postavenia spoločnosti Alcoa ako jedného z hlavných zamestnávateľov v regióne. Tento vplyv by bol ešte dramatickejší v prípade náhleho zatvorenia v porovnaní s postupným vyraďovaním závodov z prevádzky. |
| --- | --- |

(100)

Spoločnosť Alcoa poukazuje na to, že zatvorenie taviarní by spôsobilo stratu 2 500 priamych pracovných miest. Malo by však aj nepriamy účinok na tisíce ďalších pracovných miest v dôsledku postavenia spoločnosti Alcoa ako jedného z hlavných zamestnávateľov v regióne. Tento vplyv by bol ešte dramatickejší v prípade náhleho zatvorenia v porovnaní s postupným vyraďovaním závodov z prevádzky.

| (101) | Spoločnosť Alcoa tvrdí, že tarifa spĺňa kritériá proporcionality v tom zmysle, že je obmedzená na to, čo je potrebné na zabránenie zlyhaniu trhu (absencie konkurenčného trhu na Sardínii), a cena je v súlade s váženým priemerom cien elektrickej energie, ktorú platia iné taviarne v EÚ 25. |
| --- | --- |

(101)

Spoločnosť Alcoa tvrdí, že tarifa spĺňa kritériá proporcionality v tom zmysle, že je obmedzená na to, čo je potrebné na zabránenie zlyhaniu trhu (absencie konkurenčného trhu na Sardínii), a cena je v súlade s váženým priemerom cien elektrickej energie, ktorú platia iné taviarne v EÚ 25.

| (102) | Podľa názoru spoločnosti Alcoa nedostatočné klesanie sa nedokázalo. Klesanie by sa malo posudzovať na základe marginálnych nákladov a Komisia by mala preukázať zvýšenie týchto nákladov, aby demonštrovala, že tarifa nie je degresívna. Pokiaľ ide o 4-percentné maximum zvýšenia tarify, ktoré napadla Komisia na základe toho, že nezabezpečuje klesanie, spoločnosť Alcoa tvrdí, že je normálne, že ceny by mali byť na určitú dobu pevné. Ďalej, uvedené maximum by malo odzrkadľovať normálny trend a nemalo by zohľadňovať abnormálne udalosti, ako mimoriadne zvýšenie cien ropy. Spoločnosť Alcoa ďalej poznamenáva, že Komisia akceptovala klesanie v prípadoch, keď sa výhoda zachovávala štyri až päť rokov a potom postupne klesala (52). |
| --- | --- |

(102)

Podľa názoru spoločnosti Alcoa nedostatočné klesanie sa nedokázalo. Klesanie by sa malo posudzovať na základe marginálnych nákladov a Komisia by mala preukázať zvýšenie týchto nákladov, aby demonštrovala, že tarifa nie je degresívna. Pokiaľ ide o 4-percentné maximum zvýšenia tarify, ktoré napadla Komisia na základe toho, že nezabezpečuje klesanie, spoločnosť Alcoa tvrdí, že je normálne, že ceny by mali byť na určitú dobu pevné. Ďalej, uvedené maximum by malo odzrkadľovať normálny trend a nemalo by zohľadňovať abnormálne udalosti, ako mimoriadne zvýšenie cien ropy. Spoločnosť Alcoa ďalej poznamenáva, že Komisia akceptovala klesanie v prípadoch, keď sa výhoda zachovávala štyri až päť rokov a potom postupne klesala (52).

| (103) | Podľa názoru spoločnosti Alcoa je taraifa dočasná, pretože má trvať dovtedy, kým nebude odstránený problém prepojenia s pevninou (predpokladá sa v roku 2010). Okrem toho, tvrdenie Komisie, že opatrenie bolo v platnosti dlhšie ako päť rokov, nie je opodstatnené, pretože tarifa doposiaľ nepredstavovala pomoc. |
| --- | --- |

(103)

Podľa názoru spoločnosti Alcoa je taraifa dočasná, pretože má trvať dovtedy, kým nebude odstránený problém prepojenia s pevninou (predpokladá sa v roku 2010). Okrem toho, tvrdenie Komisie, že opatrenie bolo v platnosti dlhšie ako päť rokov, nie je opodstatnené, pretože tarifa doposiaľ nepredstavovala pomoc.

| (104) | Napokon spoločnosť Alcoa tvrdí, že usmernenia z roku 2007 pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (53) sú v podstate neuplatniteľné, pretože tarifa bola udelená pred rokom 2007, a preto sa musí posudzovať v súlade s usmerneniami o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 (54), ako sa uvádza v prechodných ustanoveniach usmernení z roku 2007. |
| --- | --- |

(104)

Napokon spoločnosť Alcoa tvrdí, že usmernenia z roku 2007 pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 (53) sú v podstate neuplatniteľné, pretože tarifa bola udelená pred rokom 2007, a preto sa musí posudzovať v súlade s usmerneniami o národnej regionálnej pomoci z roku 1998 (54), ako sa uvádza v prechodných ustanoveniach usmernení z roku 2007.

4.2.   Pripomienky tretích strán

4.2.1.   Vec C 38/A/04

| (105) | Konkurent spoločnosti Portovesme Srl (55) predložil analýzu tarify pre podnik Alumix so záverom, že všetky zvýhodnené tarify, ktoré Taliansko zaviedlo na Sardínii na základe vyhlášky z roku 2004, predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc, ktorá nemôže byť schválená ako regionálna prevádzková pomoc a mala by byť vyhlásená za nezlučiteľnú. |
| --- | --- |

(105)

Konkurent spoločnosti Portovesme Srl (55) predložil analýzu tarify pre podnik Alumix so záverom, že všetky zvýhodnené tarify, ktoré Taliansko zaviedlo na Sardínii na základe vyhlášky z roku 2004, predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc, ktorá nemôže byť schválená ako regionálna prevádzková pomoc a mala by byť vyhlásená za nezlučiteľnú.

4.2.2.   Vec C 36/B/06

| (106) | Dve združenia výrobcov hliníka uvádzajú, že tarify sú potrebné, aby sa zabránilo premiestneniu odvetvia mimo EÚ dovtedy, kým sa nenájdu dlhodobé riešenia. |
| --- | --- |

(106)

Dve združenia výrobcov hliníka uvádzajú, že tarify sú potrebné, aby sa zabránilo premiestneniu odvetvia mimo EÚ dovtedy, kým sa nenájdu dlhodobé riešenia.

| (107) | Konkurent spoločnosti Portovesme Srl uvedený v odôvodnení 105 požiadal Komisiu, aby zohľadnila jeho príspevok vo veci C 13/06 (56) aj pri posudzovaní tejto veci. Spoločnosť opätovne zastáva názor, že by sa tarify mali vyhlásiť za nezlučiteľné. |
| --- | --- |

(107)

Konkurent spoločnosti Portovesme Srl uvedený v odôvodnení 105 požiadal Komisiu, aby zohľadnila jeho príspevok vo veci C 13/06 (56) aj pri posudzovaní tejto veci. Spoločnosť opätovne zastáva názor, že by sa tarify mali vyhlásiť za nezlučiteľné.

| (108) | Taliansko požiadalo Komisiu, aby ignorovala toto podanie ako irelevantné, pretože vec C 13/06 sa nezaoberá tým istým predmetom: opatrenia skúmané v rámci veci C 13/06 predstavujú novú pomoc, zatiaľ čo tarifa pre spoločnosť Alcoa znamená predĺženie existujúceho opatrenia. Okrem toho, predmetná tretia strana nie je výrobcom hliníka a opatrenie v prospech spoločnosti Alcoa sa jej netýka. |
| --- | --- |

(108)

Taliansko požiadalo Komisiu, aby ignorovala toto podanie ako irelevantné, pretože vec C 13/06 sa nezaoberá tým istým predmetom: opatrenia skúmané v rámci veci C 13/06 predstavujú novú pomoc, zatiaľ čo tarifa pre spoločnosť Alcoa znamená predĺženie existujúceho opatrenia. Okrem toho, predmetná tretia strana nie je výrobcom hliníka a opatrenie v prospech spoločnosti Alcoa sa jej netýka.

| (109) | Komisia nemôže akceptovať žiadosť Talianska. Skutočnosť, že tarifa pre spoločnosť Alcoa má historické pozadie odlišné od historického pozadia iných taríf, neznamená, že predmetné pripomienky sú irelevantné, pokiaľ sa zaoberajú relevantnými otázkami, ako je charakter štátnej pomoci sardínskych taríf za elektrickú energiu, ich príspevok k regionálnemu rozvoju a ich vplyv na hospodársku súťaž. Okrem toho, v rámci zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES tretia strana nemusí byť priamo a individuálne ovplyvnená opatrením, ku ktorému sa pripomienky predkladajú. |
| --- | --- |

(109)

Komisia nemôže akceptovať žiadosť Talianska. Skutočnosť, že tarifa pre spoločnosť Alcoa má historické pozadie odlišné od historického pozadia iných taríf, neznamená, že predmetné pripomienky sú irelevantné, pokiaľ sa zaoberajú relevantnými otázkami, ako je charakter štátnej pomoci sardínskych taríf za elektrickú energiu, ich príspevok k regionálnemu rozvoju a ich vplyv na hospodársku súťaž. Okrem toho, v rámci zisťovania podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy o ES tretia strana nemusí byť priamo a individuálne ovplyvnená opatrením, ku ktorému sa pripomienky predkladajú.

5.   PRIPOMIENKY TALIANSKA

5.1.   Vec C 38/A/04

5.1.1.   Tarifou sa zabráni zlyhaniu trhu

| (110) | Taliansko poukazuje na to, že trh s elektrickou energiu v EÚ ešte nie je plne konkurenčný, čo uznáva aj samotná Komisia. Podniky, najmä energeticky náročné, nie sú schopné obstarať si elektrickú energiu v rôznych členských štátoch za porovnateľných podmienok. |
| --- | --- |

(110)

Taliansko poukazuje na to, že trh s elektrickou energiu v EÚ ešte nie je plne konkurenčný, čo uznáva aj samotná Komisia. Podniky, najmä energeticky náročné, nie sú schopné obstarať si elektrickú energiu v rôznych členských štátoch za porovnateľných podmienok.

| (111) | V Taliansku, napriek liberalizácii tohto odvetvia, existujú štrukturálne nedostatky (ako nedostatočné prepojenie), ktoré sa premietajú do vysokých cien energie a koncentrovanej trhovej štruktúry, čo sťažuje oprávneným odberateľom vybrať si svojho dodávateľa elektrickej energie. Tieto problémy sú obzvlášť akútne na Sardínii, kde pôsobia len dvaja dodávatelia. Taliansko preto uvádza, že osobitný tarifný systém odzrkadľujúci profily dopytu by sa mal považovať za opodstatnený ako regulačné opatrenie stimulujúce mechanizmus, ktorý by našiel uplatnenie na plne konkurenčnom trhu. Táto intervencia údajne obnovuje rovnaké podmienky pre energeticky náročné podniky v rôznych členských štátoch. |
| --- | --- |

(111)

V Taliansku, napriek liberalizácii tohto odvetvia, existujú štrukturálne nedostatky (ako nedostatočné prepojenie), ktoré sa premietajú do vysokých cien energie a koncentrovanej trhovej štruktúry, čo sťažuje oprávneným odberateľom vybrať si svojho dodávateľa elektrickej energie. Tieto problémy sú obzvlášť akútne na Sardínii, kde pôsobia len dvaja dodávatelia. Taliansko preto uvádza, že osobitný tarifný systém odzrkadľujúci profily dopytu by sa mal považovať za opodstatnený ako regulačné opatrenie stimulujúce mechanizmus, ktorý by našiel uplatnenie na plne konkurenčnom trhu. Táto intervencia údajne obnovuje rovnaké podmienky pre energeticky náročné podniky v rôznych členských štátoch.

5.1.2.   Tarifa nepredstavuje štátnu pomoc

| (112) | Pokiaľ ide o spoločnosť Alcoa, Taliansko tvrdí, že Komisia vyhlásila o pôvodnej tarife pre podnik Alumix, ktorá bola stanovená vo vyhláške z roku 1995, že nepredstavuje štátnu pomoc preto, že objektívne súvisela so spotrebiteľskými návykmi taviarne a odzrkadľovala osobitosti ponuky a dopytu po energii v dotknutých regiónoch. |
| --- | --- |

(112)

Pokiaľ ide o spoločnosť Alcoa, Taliansko tvrdí, že Komisia vyhlásila o pôvodnej tarife pre podnik Alumix, ktorá bola stanovená vo vyhláške z roku 1995, že nepredstavuje štátnu pomoc preto, že objektívne súvisela so spotrebiteľskými návykmi taviarne a odzrkadľovala osobitosti ponuky a dopytu po energii v dotknutých regiónoch.

| (113) | Podľa Talianska sa vyhláška z roku 2004 zakladá na tých istých skutkových okolnostiach, ktoré viedli Komisiu k záveru, že nešlo o štátnu pomoc, pri súčasnom zohľadnení krízy prebiehajúcej v odvetví kovov na Sardínii. Rozdiel medzi starým a novým systémom sa podľa jeho názoru týka len tarifnej štruktúry. Taliansko tvrdí, že tieto zmeny sa stali nevyhnutné po otvorení vnútorného trhu s energiou na zabezpečenie tarifnej neutrality. |
| --- | --- |

(113)

Podľa Talianska sa vyhláška z roku 2004 zakladá na tých istých skutkových okolnostiach, ktoré viedli Komisiu k záveru, že nešlo o štátnu pomoc, pri súčasnom zohľadnení krízy prebiehajúcej v odvetví kovov na Sardínii. Rozdiel medzi starým a novým systémom sa podľa jeho názoru týka len tarifnej štruktúry. Taliansko tvrdí, že tieto zmeny sa stali nevyhnutné po otvorení vnútorného trhu s energiou na zabezpečenie tarifnej neutrality.

| (114) | Taliansko konkrétne uvádza, že tarifa pre spoločnosť Alcoa nespadá pod zákaz článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, pretože neznamená prevod štátnych zdrojov a nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Spoločenstva. Skutočnosť, že tarifná schéma nepredstavuje štátnu pomoc, bola dôvodom, prečo Taliansko nepovažovalo za potrebné oznámiť vyhlášku z roku 2004. Taliansko tvrdí, že po začatí podrobného zisťovania v každom prípade prestalo uplatňovať na spoločnosť Alcoa vyhlášku z roku 2004. |
| --- | --- |

(114)

Taliansko konkrétne uvádza, že tarifa pre spoločnosť Alcoa nespadá pod zákaz článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, pretože neznamená prevod štátnych zdrojov a nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod v rámci Spoločenstva. Skutočnosť, že tarifná schéma nepredstavuje štátnu pomoc, bola dôvodom, prečo Taliansko nepovažovalo za potrebné oznámiť vyhlášku z roku 2004. Taliansko tvrdí, že po začatí podrobného zisťovania v každom prípade prestalo uplatňovať na spoločnosť Alcoa vyhlášku z roku 2004.

5.1.3.   Neexistencia štátnych zdrojov

| (115) | Pokiaľ ide o zapájanie štátnych zdrojov, Taliansko tvrdí, že tarifný systém je plne porovnateľný so schémou, o ktorej Súdny dvor vyhlásil vo veci PreussenElektra, že nezahŕňa štátne zdroje. Vyrovnávací fond, ako technický účtovný orgán pre systém, nemôže voľne disponovať finančnými zdrojmi, ktoré spravuje. Skutočnosť, že AEEG a ministerstvo financií vykonávajú kontrolu nad činnosťami vyrovnávacieho fondu, neznamená, že štát má možnosť voľne disponovať týmito zdrojmi. |
| --- | --- |

(115)

Pokiaľ ide o zapájanie štátnych zdrojov, Taliansko tvrdí, že tarifný systém je plne porovnateľný so schémou, o ktorej Súdny dvor vyhlásil vo veci PreussenElektra, že nezahŕňa štátne zdroje. Vyrovnávací fond, ako technický účtovný orgán pre systém, nemôže voľne disponovať finančnými zdrojmi, ktoré spravuje. Skutočnosť, že AEEG a ministerstvo financií vykonávajú kontrolu nad činnosťami vyrovnávacieho fondu, neznamená, že štát má možnosť voľne disponovať týmito zdrojmi.

5.1.4.   Neexistencia vplyvu na obchod

| (116) | Pokiaľ ide o vplyv na obchod v rámci Spoločenstva, spôsob argumentácie Talianska je totožný so spôsobom argumentácie spoločnosti Alcoa (pozri odôvodnenia 86 až 90). |
| --- | --- |

(116)

Pokiaľ ide o vplyv na obchod v rámci Spoločenstva, spôsob argumentácie Talianska je totožný so spôsobom argumentácie spoločnosti Alcoa (pozri odôvodnenia 86 až 90).

5.1.5.   Sardínska tarifa je zlučiteľná s pravidlami pre regionálnu pomoc

| (117) | Podľa Talianska tarifa uplatňovaná na Sardínii sa v každom prípade môže na tomto základe považovať za regionálnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom. Nedostatky trhu s elektrickou energiou na Sardínii predstavujú regionálnu nevýhodu, ktorú sa tarifa snaží zmierniť. Tarifa má kladné účinky na zamestnanosť a zachovanie sociálnej a hospodárskej štruktúry ostrova. Je úmerná nevýhodám, ktorým čelí príjemca pomoci, je krátkodobá a prechodná. |
| --- | --- |

(117)

Podľa Talianska tarifa uplatňovaná na Sardínii sa v každom prípade môže na tomto základe považovať za regionálnu pomoc zlučiteľnú so spoločným trhom. Nedostatky trhu s elektrickou energiou na Sardínii predstavujú regionálnu nevýhodu, ktorú sa tarifa snaží zmierniť. Tarifa má kladné účinky na zamestnanosť a zachovanie sociálnej a hospodárskej štruktúry ostrova. Je úmerná nevýhodám, ktorým čelí príjemca pomoci, je krátkodobá a prechodná.

5.2.   Vec C 36/B/06

5.2.1.   Neexistencia štátnej pomoci

| (118) | Taliansko nepovažuje za potrebné podľa pravidiel štátnej pomoci informovať o predĺžení tarify ustanovenej článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005, keďže toto opatrenie naďalej nepredstavuje štátnu pomoc. Skutočne, Taliansko usudzuje, že predĺženie opatrenia, ktoré nie je štátnou pomocou, je odlišné od predĺženia opatrenia pomoci v tom, že v prípade predĺženia pomoci možno hovoriť o novej pomoci. |
| --- | --- |

(118)

Taliansko nepovažuje za potrebné podľa pravidiel štátnej pomoci informovať o predĺžení tarify ustanovenej článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005, keďže toto opatrenie naďalej nepredstavuje štátnu pomoc. Skutočne, Taliansko usudzuje, že predĺženie opatrenia, ktoré nie je štátnou pomocou, je odlišné od predĺženia opatrenia pomoci v tom, že v prípade predĺženia pomoci možno hovoriť o novej pomoci.

| (119) | Taliansko, podobne ako spoločnosť Alcoa, tvrdí, že rozhodnutie o podniku Alumix nebolo časovo obmedzené. Uvádza, že bolo úmyselné a že samotná Komisia uznala, že tarifa je dlhodobým opatrením. Taliansko odôvodňuje svoje tvrdenie odkazom na bod v rozhodnutí o podniku Alumix, v ktorom Komisia vyhlasuje, že „reštrukturalizácia a obnova operácií podniku Alumix v záujme životaschopnosti zabezpečí, aby rozvoj týchto oblastí nebol krátkodobý, ale skôr dlhodobý“. |
| --- | --- |

(119)

Taliansko, podobne ako spoločnosť Alcoa, tvrdí, že rozhodnutie o podniku Alumix nebolo časovo obmedzené. Uvádza, že bolo úmyselné a že samotná Komisia uznala, že tarifa je dlhodobým opatrením. Taliansko odôvodňuje svoje tvrdenie odkazom na bod v rozhodnutí o podniku Alumix, v ktorom Komisia vyhlasuje, že „reštrukturalizácia a obnova operácií podniku Alumix v záujme životaschopnosti zabezpečí, aby rozvoj týchto oblastí nebol krátkodobý, ale skôr dlhodobý“.

5.2.2.   Neexistencia výhody, štátnych zdrojov a vplyvu na obchod

| (120) | Taliansko tvrdí, že tarifa nepredstavuje výhodu z tých istých dôvodov už rozvinutých spoločnosťou Alcoa a uvedených v odôvodneniach (80) až (85), nemá vplyv na obchod (pozri odôvodnenia 86 až 90), ani nezahŕňa prevod štátnych zdrojov (pozri odôvodnenie 115). |
| --- | --- |

(120)

Taliansko tvrdí, že tarifa nepredstavuje výhodu z tých istých dôvodov už rozvinutých spoločnosťou Alcoa a uvedených v odôvodneniach (80) až (85), nemá vplyv na obchod (pozri odôvodnenia 86 až 90), ani nezahŕňa prevod štátnych zdrojov (pozri odôvodnenie 115).

| (121) | Taliansko sa odvoláva na nadprodukciu vo výrobe elektrickej energie, ktorá prevláda na Sardínii, a zdôrazňuje, že v tejto situácii by spoločnosť Alcoa mala za normálnych podmienok značnú vyjednávaciu silu a dostala by konkurencieschopnú cenu len o málo vyššiu, ako sú marginálne výrobné náklady výrobcu. Skutočnosť, že toto nie je na Sardínii možné, je podľa Talianska spôsobené správaním sa dominantného prevádzkovateľa, ktorý môže stanoviť cenu na Sardínii a nemá žiadny obchodný záujem o predaj za nižšiu cenu, pričom vie, že spoločnosť Alcoa nemá možnosť kupovať potrebnú elektrickú energiu kdekoľvek inde. Okrem toho, v situácii dvojitého monopolu (ENEL a ENDESA, teraz E.ON) (57) môžu mať obaja prevádzkovatelia záujem účtovať cenu, ktorá je vyššia ako ekonomicky optimálna cena, aby sa vyhli zavedeniu „zlého precedensu“ vo zvyšnej časti Talianska. Vzhľadom na značnú trhovú silu, ktorú si zachovala bývalá monopolná spoločnosť ENEL (58), Taliansko dospieva k záveru, že existuje podstatný rozdiel medzi cenou pridelenou spoločnosti Alcoa v monopolnej situácii (schválenou Komisiou v rozhodnutí o podniku Alumix) a tarifou uplatňovanou za súčasných, veľmi nedokonalých trhových podmienok. |
| --- | --- |

(121)

Taliansko sa odvoláva na nadprodukciu vo výrobe elektrickej energie, ktorá prevláda na Sardínii, a zdôrazňuje, že v tejto situácii by spoločnosť Alcoa mala za normálnych podmienok značnú vyjednávaciu silu a dostala by konkurencieschopnú cenu len o málo vyššiu, ako sú marginálne výrobné náklady výrobcu. Skutočnosť, že toto nie je na Sardínii možné, je podľa Talianska spôsobené správaním sa dominantného prevádzkovateľa, ktorý môže stanoviť cenu na Sardínii a nemá žiadny obchodný záujem o predaj za nižšiu cenu, pričom vie, že spoločnosť Alcoa nemá možnosť kupovať potrebnú elektrickú energiu kdekoľvek inde. Okrem toho, v situácii dvojitého monopolu (ENEL a ENDESA, teraz E.ON) (57) môžu mať obaja prevádzkovatelia záujem účtovať cenu, ktorá je vyššia ako ekonomicky optimálna cena, aby sa vyhli zavedeniu „zlého precedensu“ vo zvyšnej časti Talianska. Vzhľadom na značnú trhovú silu, ktorú si zachovala bývalá monopolná spoločnosť ENEL (58), Taliansko dospieva k záveru, že existuje podstatný rozdiel medzi cenou pridelenou spoločnosti Alcoa v monopolnej situácii (schválenou Komisiou v rozhodnutí o podniku Alumix) a tarifou uplatňovanou za súčasných, veľmi nedokonalých trhových podmienok.

| (122) | Taliansko namieta aj proti odkazu na priemerné ceny IPEX z tých istých dôvodov, aké sú opísané v odôvodnení 83. |
| --- | --- |

(122)

Taliansko namieta aj proti odkazu na priemerné ceny IPEX z tých istých dôvodov, aké sú opísané v odôvodnení 83.

5.2.3.   Opatrenie nie je neoprávnené

| (123) | Okrem toho, Taliansko tvrdí, že hospodárske základy rozhodnutia o podniku Alumix zostali v priebehu rokov nezmenené. Preto predĺženie tarify neprinieslo nič nového a nemožno ho označiť za predstavujúce novú pomoc. Podľa názoru Talianska je tiež nesprávne klasifikovať opatrenie ako neoprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(123)

Okrem toho, Taliansko tvrdí, že hospodárske základy rozhodnutia o podniku Alumix zostali v priebehu rokov nezmenené. Preto predĺženie tarify neprinieslo nič nového a nemožno ho označiť za predstavujúce novú pomoc. Podľa názoru Talianska je tiež nesprávne klasifikovať opatrenie ako neoprávnenú pomoc.

5.2.4.   Tarifa je odôvodnená

| (124) | Taliansko tvrdí, že podľa jeho hodnotenia by Komisia mala zohľadniť aj závery prvej správy skupiny na vysokej úrovni o konkurencieschopnosti, energii a životnom prostredí, v ktorej sa poukazuje na dva nové faktory, ktoré obmedzili výrobu hliníka v posledných rokoch, menovite na globalizáciu referenčného trhu s hliníkom a otvorenie vnútorného trhu s energiou. |
| --- | --- |

(124)

Taliansko tvrdí, že podľa jeho hodnotenia by Komisia mala zohľadniť aj závery prvej správy skupiny na vysokej úrovni o konkurencieschopnosti, energii a životnom prostredí, v ktorej sa poukazuje na dva nové faktory, ktoré obmedzili výrobu hliníka v posledných rokoch, menovite na globalizáciu referenčného trhu s hliníkom a otvorenie vnútorného trhu s energiou.

| (125) | Konkrétne, problém vysokých nákladov za elektrickú energiu na výrobu hliníka na Sardínii a v regióne Veneto, ktorý bol uznaný v rozhodnutí o podniku Alumix, nebol od roku 1996 vyriešený. Jeho pretrvávanie odôvodňuje predĺženie tarify, ktoré malo byť v každom prípade dlhodobým opatrením na podporu priemyselného rozvoja. Taliansko poukazuje na to, že aj ďalšie okolnosti, ktoré Komisia zohľadnila v rozhodnutí o podniku Alumix, zostali nezmenené, najmä osobitné spotrebiteľské návyky taviarní hliníka a nedostatočný stupeň liberalizácie trhu s elektrickou energiou. |
| --- | --- |

(125)

Konkrétne, problém vysokých nákladov za elektrickú energiu na výrobu hliníka na Sardínii a v regióne Veneto, ktorý bol uznaný v rozhodnutí o podniku Alumix, nebol od roku 1996 vyriešený. Jeho pretrvávanie odôvodňuje predĺženie tarify, ktoré malo byť v každom prípade dlhodobým opatrením na podporu priemyselného rozvoja. Taliansko poukazuje na to, že aj ďalšie okolnosti, ktoré Komisia zohľadnila v rozhodnutí o podniku Alumix, zostali nezmenené, najmä osobitné spotrebiteľské návyky taviarní hliníka a nedostatočný stupeň liberalizácie trhu s elektrickou energiou.

| (126) | Taliansko tvrdí, že až do úplnej liberalizácie trhu je potrebné predĺžiť zvýhodnené tarify za elektrickú energiu a všetky podobné nástroje, ktoré zaviedli ostatné členské štáty s cieľom zabezpečiť a zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. |
| --- | --- |

(126)

Taliansko tvrdí, že až do úplnej liberalizácie trhu je potrebné predĺžiť zvýhodnené tarify za elektrickú energiu a všetky podobné nástroje, ktoré zaviedli ostatné členské štáty s cieľom zabezpečiť a zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu.

| (127) | Jediným dlhodobým riešením, ako znížiť náklady na elektrickú energiu, je podľa Talianska výstavba adekvátnej infraštruktúry vo výrobe elektrickej energie a prepojenia, ktoré skutočne otvorí trh pre nové subjekty. Taliansko poukazuje na plynovod GALSI, ktorý privedie alžírsky zemný plyn do Európy cez Sardíniu, a morský káblový systém SAPEI, ktorý zlepší prepojenie s talianskou pevninou. Táto infraštruktúra je v súčasnosti vo fáze výstavby. Taliansko preto tvrdí, že tarify musia zostať v platnosti dovtedy, kým sa nedokončí. |
| --- | --- |

(127)

Jediným dlhodobým riešením, ako znížiť náklady na elektrickú energiu, je podľa Talianska výstavba adekvátnej infraštruktúry vo výrobe elektrickej energie a prepojenia, ktoré skutočne otvorí trh pre nové subjekty. Taliansko poukazuje na plynovod GALSI, ktorý privedie alžírsky zemný plyn do Európy cez Sardíniu, a morský káblový systém SAPEI, ktorý zlepší prepojenie s talianskou pevninou. Táto infraštruktúra je v súčasnosti vo fáze výstavby. Taliansko preto tvrdí, že tarify musia zostať v platnosti dovtedy, kým sa nedokončí.

| (128) | Taliansko tiež zdôrazňuje, že túto vec nemožno porovnávať s vecou C 34/02, ktorá bola citovaná v rozhodnutí o začatí konania v roku 2006 s cieľom poukázať na to, že Komisia už konštatovala, že nedostatočná kapacita elektrického prepojenia nepredstavuje pre Sardíniu regionálnu nevýhodu. Podľa Talianska sa citovaná vec týkala pomoci pre malé a stredné podniky, ktoré nie sú veľkými odberateľmi energie, a preto sú menej vystavené hrozbe nedostatku adekvátnej energetickej infraštruktúry a nedokonalosti trhu s elektrickou energiou na Sardínii než podniky ako Alcoa. |
| --- | --- |

(128)

Taliansko tiež zdôrazňuje, že túto vec nemožno porovnávať s vecou C 34/02, ktorá bola citovaná v rozhodnutí o začatí konania v roku 2006 s cieľom poukázať na to, že Komisia už konštatovala, že nedostatočná kapacita elektrického prepojenia nepredstavuje pre Sardíniu regionálnu nevýhodu. Podľa Talianska sa citovaná vec týkala pomoci pre malé a stredné podniky, ktoré nie sú veľkými odberateľmi energie, a preto sú menej vystavené hrozbe nedostatku adekvátnej energetickej infraštruktúry a nedokonalosti trhu s elektrickou energiou na Sardínii než podniky ako Alcoa.

| (129) | Taliansko ďalej poukazuje na to, že skupina na vysokej úrovni si je vedomá potreby zachovať na území EÚ energeticky náročné odvetvia, ako je odvetvie železných a neželezných kovov (59), zvýšením ich konkurencieschopnosti, a najmä podporením ich prístupu k elektrickej energii za konkurencieschopné ceny. |
| --- | --- |

(129)

Taliansko ďalej poukazuje na to, že skupina na vysokej úrovni si je vedomá potreby zachovať na území EÚ energeticky náročné odvetvia, ako je odvetvie železných a neželezných kovov (59), zvýšením ich konkurencieschopnosti, a najmä podporením ich prístupu k elektrickej energii za konkurencieschopné ceny.

| (130) | Taliansko predkladá podrobný opis opatrení, ktoré prijali iné členské štáty, menovite Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Fínsko a Grécko, s cieľom znížiť náklady energeticky náročných odvetví na elektrickú energiu a odvrátiť ich premiestnenie mimo EÚ. Taliansko poukazuje na to, že hoci môžu mať tieto opatrenia odlišné formy, vytvárajú také isté hospodárske účinky ako talianska zvýhodnená tarifa, a zdôrazňuje, že by bolo žiaduce, aby EÚ zosúladila uvedené opatrenia s cieľom vytvoriť rovnaké podmienky pre európske odvetvia a konkurentov v tretích krajinách. Z krátkodobého hľadiska by sa však opatrenia, ktoré prijalo Taliansko, nemali posudzovať ako pomoc a mali by sa hodnotiť podľa rovnakého meradla ako opatrenia, ktoré zaviedli iné členské štáty. |
| --- | --- |

(130)

Taliansko predkladá podrobný opis opatrení, ktoré prijali iné členské štáty, menovite Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Fínsko a Grécko, s cieľom znížiť náklady energeticky náročných odvetví na elektrickú energiu a odvrátiť ich premiestnenie mimo EÚ. Taliansko poukazuje na to, že hoci môžu mať tieto opatrenia odlišné formy, vytvárajú také isté hospodárske účinky ako talianska zvýhodnená tarifa, a zdôrazňuje, že by bolo žiaduce, aby EÚ zosúladila uvedené opatrenia s cieľom vytvoriť rovnaké podmienky pre európske odvetvia a konkurentov v tretích krajinách. Z krátkodobého hľadiska by sa však opatrenia, ktoré prijalo Taliansko, nemali posudzovať ako pomoc a mali by sa hodnotiť podľa rovnakého meradla ako opatrenia, ktoré zaviedli iné členské štáty.

6.   POSÚDENIE OPATRENIA

6.1.   Časový a vecný rámec prešetrovania

| (131) | Komisia sa domnieva, že predovšetkým je potrebné objasniť časový a vecný rámec prešetrovania vymedzený v rozhodnutiach o začatí konania. |
| --- | --- |

(131)

Komisia sa domnieva, že predovšetkým je potrebné objasniť časový a vecný rámec prešetrovania vymedzený v rozhodnutiach o začatí konania.

6.1.1.   Konanie z roku 2004 (vec C 38/A/04)

| (132) | Potreba takéhoto objasnenia vyplýva zo skutočnosti, že keď vyhláška z roku 2004 nadobudla účinnosť v apríli 2004, bola zvýhodnená tarifa pre Alcoa povolená až do decembra 2005 ako štátna pomoc (rozhodnutie o podniku Alumix) (60). |
| --- | --- |

(132)

Potreba takéhoto objasnenia vyplýva zo skutočnosti, že keď vyhláška z roku 2004 nadobudla účinnosť v apríli 2004, bola zvýhodnená tarifa pre Alcoa povolená až do decembra 2005 ako štátna pomoc (rozhodnutie o podniku Alumix) (60).

| (133) | Vzhľadom na časové prekrytie medzi schémou podniku Alumix a ustanoveniami napadnutými v roku 2004 je potrebné vysvetliť, či rozhodnutie o začatí konania z roku 2004 bolo namierené proti predĺženiu trvania tarify pre Alcoa tak, aby prekročila dobu trvania schémy podniku Alumix (počnúc 1. januárom 2006) alebo či spochybňovalo schému podniku Alumix ako takú počas celého obdobia apríl 2004 – december 2005 z dôvodu zmien v jej mechanizme financovania. |
| --- | --- |

(133)

Vzhľadom na časové prekrytie medzi schémou podniku Alumix a ustanoveniami napadnutými v roku 2004 je potrebné vysvetliť, či rozhodnutie o začatí konania z roku 2004 bolo namierené proti predĺženiu trvania tarify pre Alcoa tak, aby prekročila dobu trvania schémy podniku Alumix (počnúc 1. januárom 2006) alebo či spochybňovalo schému podniku Alumix ako takú počas celého obdobia apríl 2004 – december 2005 z dôvodu zmien v jej mechanizme financovania.

| (134) | Dôsledné znenie samotného rozhodnutia naznačuje, že vo všeobecnosti spochybňuje novú tarifnú schému zavedenú vyhláškou z roku 2004 v prospech konkrétnych príjemcov (Portovesme Srl, ILA Spa, Euroallumina Spa a Alcoa) a nemôže sa vykladať ako spochybňujúca samotnú schému podniku Alumix. |
| --- | --- |

(134)

Dôsledné znenie samotného rozhodnutia naznačuje, že vo všeobecnosti spochybňuje novú tarifnú schému zavedenú vyhláškou z roku 2004 v prospech konkrétnych príjemcov (Portovesme Srl, ILA Spa, Euroallumina Spa a Alcoa) a nemôže sa vykladať ako spochybňujúca samotnú schému podniku Alumix.

| (135) | Po prvé, posudzovanie spochybneného opatrenia je globálne a nerozlišuje medzi príjemcami. Predovšetkým sa podrobne nepopisuje, ani neposudzuje odlišné právne postavenie spoločnosti Alcoa ako príjemcu schválenej tarify podniku Alumix. |
| --- | --- |

(135)

Po prvé, posudzovanie spochybneného opatrenia je globálne a nerozlišuje medzi príjemcami. Predovšetkým sa podrobne nepopisuje, ani neposudzuje odlišné právne postavenie spoločnosti Alcoa ako príjemcu schválenej tarify podniku Alumix.

| (136) | Po druhé, Komisiou zistené skutočnosti o podstatnom rozdiele medzi systémom podniku Alumix a novou tarifnou schémou (61) len dokazujú to, že vzhľadom na rozdielne mechanizmy financovania nemôžu sa výsledky podniku Alumix prenášať na novú tarifnú schému. |
| --- | --- |

(136)

Po druhé, Komisiou zistené skutočnosti o podstatnom rozdiele medzi systémom podniku Alumix a novou tarifnou schémou (61) len dokazujú to, že vzhľadom na rozdielne mechanizmy financovania nemôžu sa výsledky podniku Alumix prenášať na novú tarifnú schému.

| (137) | Po tretie, ak by cieľom rozhodnutia o začatí konania z roku 2004 bolo spochybniť pôvodnú schému podniku Alumix, spomínal by sa v ňom právny základ, podľa ktorého bola pôvodná tarifa poskytnutá (vyhláška z roku 1995), a uvádzalo by sa v ňom nejaké vysvetlenie toho, ako sa tarifná schéma zmenila v novom regulačnom rámci obmedzujúcom platnosť Komisiou zistených skutočností o podniku Alumix pred dátumom uplynutia platnosti tejto schémy. |
| --- | --- |

(137)

Po tretie, ak by cieľom rozhodnutia o začatí konania z roku 2004 bolo spochybniť pôvodnú schému podniku Alumix, spomínal by sa v ňom právny základ, podľa ktorého bola pôvodná tarifa poskytnutá (vyhláška z roku 1995), a uvádzalo by sa v ňom nejaké vysvetlenie toho, ako sa tarifná schéma zmenila v novom regulačnom rámci obmedzujúcom platnosť Komisiou zistených skutočností o podniku Alumix pred dátumom uplynutia platnosti tejto schémy.

| (138) | Preto sa Komisia domnieva, že pokiaľ ide o spoločnosť Alcoa, v rozhodnutí o začatí konania z roku 2004 sa spochybnilo predĺženie platnosti schémy podniku Alumix po jej uplynutí 31. decembra 2005. Časový rozsah vyšetrovania z roku 2004 je teda obmedzený na obdobie po 1. januári 2006. |
| --- | --- |

(138)

Preto sa Komisia domnieva, že pokiaľ ide o spoločnosť Alcoa, v rozhodnutí o začatí konania z roku 2004 sa spochybnilo predĺženie platnosti schémy podniku Alumix po jej uplynutí 31. decembra 2005. Časový rozsah vyšetrovania z roku 2004 je teda obmedzený na obdobie po 1. januári 2006.

| (139) | Ale k tomuto dátumu bola vyhláška z roku 2004 de facto nahradená zákonom č. 80/2005, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2006 (pozri odôvodnenia 48 a 142). Preto vyhláška z roku 2004 nie je v podstate pre toto zisťovanie relevantná. |
| --- | --- |

(139)

Ale k tomuto dátumu bola vyhláška z roku 2004 de facto nahradená zákonom č. 80/2005, ktorý nadobudol účinnosť 1. januára 2006 (pozri odôvodnenia 48 a 142). Preto vyhláška z roku 2004 nie je v podstate pre toto zisťovanie relevantná.

6.1.2.   Konanie z roku 2006 (vec C 36/B/06)

| (140) | Znenie rozhodnutia o začatí konania z roku 2006 si nevyžaduje žiadny výklad: jednoznačne spochybňuje predĺženie platnosti tarify do roku 2010 stanovené v zákone č. 80/2005 (62), a nie schému podniku Alumix ako takú. |
| --- | --- |

(140)

Znenie rozhodnutia o začatí konania z roku 2006 si nevyžaduje žiadny výklad: jednoznačne spochybňuje predĺženie platnosti tarify do roku 2010 stanovené v zákone č. 80/2005 (62), a nie schému podniku Alumix ako takú.

| (141) | Pokiaľ ide o časový rámec zisťovania z roku 2006, Komisia pripomína, že v tejto veci nedošlo k žiadnemu vzájomnému prekrytiu medzi schémou podniku Alumix, ktorej platnosť uplynula v decembri 2005, a spochybňovaným predĺžením platnosti tarify, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2006 (pozri odôvodnenie 48). Uvádza sa to v bode 132 rozsudku súdu. |
| --- | --- |

(141)

Pokiaľ ide o časový rámec zisťovania z roku 2006, Komisia pripomína, že v tejto veci nedošlo k žiadnemu vzájomnému prekrytiu medzi schémou podniku Alumix, ktorej platnosť uplynula v decembri 2005, a spochybňovaným predĺžením platnosti tarify, ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2006 (pozri odôvodnenie 48). Uvádza sa to v bode 132 rozsudku súdu.

6.1.3.   Závery k rozsahu pôsobnosti rozhodnutia

| (142) | Keďže vyhláška z roku 2004 bola 1. januára 2006 nahradená zákonom č. 80/2005, nie je pre zisťovanie priamo relevantná. Zisťovanie sa preto sústreďuje na jedno podstatné opatrenie: predĺženie platnosti tarify spoločnosti Alcoa od 1. januára 2006 do 31. decembra 2010 na základe zákona č. 80/2005 spolu s príslušnými regulačnými ustanoveniami, ktoré prijal AEEG. Ale vzhľadom na to, že existovala len jedna tarifa pre Alcoa, nezávisle od právneho základu, z ktorého sa vychádzalo pri jej poskytnutí, ak sa Taliansko domnieva, že by sa vyhláška z roku 2004 mala vzťahovať na obdobie od januára 2006 do júna 2007, zistenia tohto rozhodnutia by sa mali považovať za uplatniteľné aj na opatrenie zavedené vyhláškou z roku 2004 (63). |
| --- | --- |

(142)

Keďže vyhláška z roku 2004 bola 1. januára 2006 nahradená zákonom č. 80/2005, nie je pre zisťovanie priamo relevantná. Zisťovanie sa preto sústreďuje na jedno podstatné opatrenie: predĺženie platnosti tarify spoločnosti Alcoa od 1. januára 2006 do 31. decembra 2010 na základe zákona č. 80/2005 spolu s príslušnými regulačnými ustanoveniami, ktoré prijal AEEG. Ale vzhľadom na to, že existovala len jedna tarifa pre Alcoa, nezávisle od právneho základu, z ktorého sa vychádzalo pri jej poskytnutí, ak sa Taliansko domnieva, že by sa vyhláška z roku 2004 mala vzťahovať na obdobie od januára 2006 do júna 2007, zistenia tohto rozhodnutia by sa mali považovať za uplatniteľné aj na opatrenie zavedené vyhláškou z roku 2004 (63).

6.2.   Existencia štátnej pomoci podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES

| (143) | Opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ak sú splnené tieto podmienky: a) opatrenie prináša príjemcovi hospodársku výhodu; b) opatrenie je poskytované štátom alebo zo štátnych zdrojov; c) opatrenie je selektívne a d) ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a môže narúšať hospodársku súťaž v rámci EÚ. |
| --- | --- |

(143)

Opatrenie predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES, ak sú splnené tieto podmienky: a) opatrenie prináša príjemcovi hospodársku výhodu; b) opatrenie je poskytované štátom alebo zo štátnych zdrojov; c) opatrenie je selektívne a d) ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi a môže narúšať hospodársku súťaž v rámci EÚ.

| (144) | Taliansko aj Alcoa tvrdia, že tarifa nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(144)

Taliansko aj Alcoa tvrdia, že tarifa nepredstavuje štátnu pomoc.

6.2.1.   Existencia výhody

| (145) | Je dôležité poznamenať, že Komisia pripomína, že podľa tarifnej schémy stanovenej v článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 sa štát zaväzuje zachovať cenu elektrickej energie, ktorá je výrazne nižšia než cena, ktorú by mohla spoločnosť Alcoa získať (a získala) za skutočných trhových podmienok. Ak by bola spoločnosť Alcoa schopná získať túto cenu priamo od jedného z dodávateľov elektrickej energie v dotknutých regiónoch, nebol by potrebný zásah štátu. Ani Taliansko, ani spoločnosť Alcoa nespochybňujú tvrdenie, že v dotknutých regiónoch sú skutočné trhové ceny vyššie než cena, ktorú v skutočnosti zaplatila spoločnosť Alcoa vďaka splátkam vyrovnávacieho fondu. |
| --- | --- |

(145)

Je dôležité poznamenať, že Komisia pripomína, že podľa tarifnej schémy stanovenej v článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 sa štát zaväzuje zachovať cenu elektrickej energie, ktorá je výrazne nižšia než cena, ktorú by mohla spoločnosť Alcoa získať (a získala) za skutočných trhových podmienok. Ak by bola spoločnosť Alcoa schopná získať túto cenu priamo od jedného z dodávateľov elektrickej energie v dotknutých regiónoch, nebol by potrebný zásah štátu. Ani Taliansko, ani spoločnosť Alcoa nespochybňujú tvrdenie, že v dotknutých regiónoch sú skutočné trhové ceny vyššie než cena, ktorú v skutočnosti zaplatila spoločnosť Alcoa vďaka splátkam vyrovnávacieho fondu.

| (146) | Pokiaľ ide o metódu, ktorú navrhuje spoločnosť Alcoa na účely posúdenia existencie výhody (či je osobitná cena nižšia ako cena prevládajúca na plne konkurencieschopnom trhu), treba predovšetkým pripomenúť, že takýto druh odôvodňovania už bol odmietnutý rozhodnutím súdu (bod 71 rozsudku). Ani súdy Spoločenstva, ani Komisia nezohľadňovali pri posudzovaní existencie výhody podmienky, ktoré by prevládali na hypotetickom, lepšie fungujúcom trhu. Podmienky prevládajúce na skutočných dotknutých trhoch sa neustále považujú za referenčný rámec, ako to dokazuje napr. prípad holandských pestovateľov skleníkových kultúr (64), v ktorom Komisia použila test, ako by konal podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve, aby posúdila existenciu výhody pri niektorých cenách plynu. |
| --- | --- |

(146)

Pokiaľ ide o metódu, ktorú navrhuje spoločnosť Alcoa na účely posúdenia existencie výhody (či je osobitná cena nižšia ako cena prevládajúca na plne konkurencieschopnom trhu), treba predovšetkým pripomenúť, že takýto druh odôvodňovania už bol odmietnutý rozhodnutím súdu (bod 71 rozsudku). Ani súdy Spoločenstva, ani Komisia nezohľadňovali pri posudzovaní existencie výhody podmienky, ktoré by prevládali na hypotetickom, lepšie fungujúcom trhu. Podmienky prevládajúce na skutočných dotknutých trhoch sa neustále považujú za referenčný rámec, ako to dokazuje napr. prípad holandských pestovateľov skleníkových kultúr (64), v ktorom Komisia použila test, ako by konal podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve, aby posúdila existenciu výhody pri niektorých cenách plynu.

| (147) | Okrem toho argument spoločnosti Alcoa naznačuje, že ak trh nefunguje správne, táto skutočnosť by mohla byť pre členský štát dôvodom stanoviť ceny, ktoré stimulujú podmienky účinnej hospodárskej súťaže. Zdôvodnenie spočíva v tom, že ak sa za referenčný rámec považuje plne konkurencieschopný trh, ceny takto stanovené štátom nepredstavujú žiadnu výhodu. Takýto spôsob argumentácie je v rozpore s ustálenou zásadou judikatúry Spoločenstva, podľa ktorej „skutočnosť, že sa členský štát usiluje jednostrannými opatreniami prispôsobiť podmienky hospodárskej súťaže v konkrétnom odvetví hospodárstva podmienkam prevládajúcim v iných členských štátoch, nemôže zbaviť posudzované opatrenia ich charakteru pomoci“ (65). Komisia sa domnieva, že uvedená zásada sa rovnako uplatňuje aj na situáciu, keď sa členský štát usiluje prispôsobiť podmienky hospodárskej súťaže podmienkam prevládajúcim na plne konkurencieschopnom trhu. |
| --- | --- |

(147)

Okrem toho argument spoločnosti Alcoa naznačuje, že ak trh nefunguje správne, táto skutočnosť by mohla byť pre členský štát dôvodom stanoviť ceny, ktoré stimulujú podmienky účinnej hospodárskej súťaže. Zdôvodnenie spočíva v tom, že ak sa za referenčný rámec považuje plne konkurencieschopný trh, ceny takto stanovené štátom nepredstavujú žiadnu výhodu. Takýto spôsob argumentácie je v rozpore s ustálenou zásadou judikatúry Spoločenstva, podľa ktorej „skutočnosť, že sa členský štát usiluje jednostrannými opatreniami prispôsobiť podmienky hospodárskej súťaže v konkrétnom odvetví hospodárstva podmienkam prevládajúcim v iných členských štátoch, nemôže zbaviť posudzované opatrenia ich charakteru pomoci“ (65). Komisia sa domnieva, že uvedená zásada sa rovnako uplatňuje aj na situáciu, keď sa členský štát usiluje prispôsobiť podmienky hospodárskej súťaže podmienkam prevládajúcim na plne konkurencieschopnom trhu.

| (148) | Ďalej, keby sa postupovalo podľa návrhu spoločnosti Alcoa, dotácie poskytnuté členskými štátmi na pokrytie rozdielu medzi cenou voľne dohodnutou medzi dvomi trhovými subjektmi a teoretickou cenou, ku ktorej by sa mohlo dospieť dohodou za podmienok plnej konkurencieschopnosti, by nepredstavovali štátnu pomoc. Tým by sa poprel samotný cieľ kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(148)

Ďalej, keby sa postupovalo podľa návrhu spoločnosti Alcoa, dotácie poskytnuté členskými štátmi na pokrytie rozdielu medzi cenou voľne dohodnutou medzi dvomi trhovými subjektmi a teoretickou cenou, ku ktorej by sa mohlo dospieť dohodou za podmienok plnej konkurencieschopnosti, by nepredstavovali štátnu pomoc. Tým by sa poprel samotný cieľ kontroly štátnej pomoci.

| (149) | Alcoa však tvrdí, že to je skutočná metóda, ktorú Komisia použila v prípade podniku Alumix. |
| --- | --- |

(149)

Alcoa však tvrdí, že to je skutočná metóda, ktorú Komisia použila v prípade podniku Alumix.

| (150) | Komisia pripomína, že metóda použitá v prípade podniku Alumix riešila veľmi špecifickú situáciu. V prípade podniku Alumix tarifu povolil ENEL, ktorý bol v tom čase monopolom v plnom štátnom vlastníctve, a to na trhu s elektrickou energiou, ktorý sa mal ešte len liberalizovať (66). V tejto situácii sa Komisia musela uistiť, či ENEL predával za umelo nízko stanovenú cenu alebo sa správal ako racionálne mysliaci subjekt trhového hospodárstva. Vzhľadom na monopol spoločnosti ENEL nad výrobou a dodávkami elektrickej energie, neexistovala žiadna cena konkurencieschopného trhu, na ktorú by sa Komisia mohla odvolávať pri posudzovaní existencie výhody. Preto Komisia odporučila metódu identifikácie najnižšej teoretickej trhovej ceny, za ktorú by bol racionálne uvažujúci dodávateľ pripravený predávať svojmu „najlepšiemu zákazníkovi“ (najväčšiemu zákazníkovi s vyrovnaným profilom spotreby) za špecifických podmienok na Sardínii a vo Venete: racionálne uvažujúci dodávateľ by sa usiloval o pokrytie aspoň marginálnych výrobných nákladov a časti fixných nákladov. |
| --- | --- |

(150)

Komisia pripomína, že metóda použitá v prípade podniku Alumix riešila veľmi špecifickú situáciu. V prípade podniku Alumix tarifu povolil ENEL, ktorý bol v tom čase monopolom v plnom štátnom vlastníctve, a to na trhu s elektrickou energiou, ktorý sa mal ešte len liberalizovať (66). V tejto situácii sa Komisia musela uistiť, či ENEL predával za umelo nízko stanovenú cenu alebo sa správal ako racionálne mysliaci subjekt trhového hospodárstva. Vzhľadom na monopol spoločnosti ENEL nad výrobou a dodávkami elektrickej energie, neexistovala žiadna cena konkurencieschopného trhu, na ktorú by sa Komisia mohla odvolávať pri posudzovaní existencie výhody. Preto Komisia odporučila metódu identifikácie najnižšej teoretickej trhovej ceny, za ktorú by bol racionálne uvažujúci dodávateľ pripravený predávať svojmu „najlepšiemu zákazníkovi“ (najväčšiemu zákazníkovi s vyrovnaným profilom spotreby) za špecifických podmienok na Sardínii a vo Venete: racionálne uvažujúci dodávateľ by sa usiloval o pokrytie aspoň marginálnych výrobných nákladov a časti fixných nákladov.

| (151) | Táto metóda sa však nemôže uplatňovať za hranicami a mimo jej pôvodných súvislostí v situácii, keď ceny už nestanovuje štátny monopol, ale sú voľne dohodnuté na trhu, a cena spoločnosti Alcoa sa už nemôže chápať ako bežná obchodná transakcia, ale ide o jednoznačne dotovanú tarifu. Z dôvodu skutočností uvedených v odôvodneniach 39 až 43 schéma nepredstavuje tarifu v jej pravom zmysle, pretože to už nie je cena, ktorú účtuje dodávateľ spoločnosti Alcoa ENEL, ani čistá cena financovaná spoločnosťou ENEL, ale „konečná cena“ vyplývajúca zo spätnej platby z vyrovnávacieho fondu a cena, ktorá sa platí dodávateľovi spoločnosti Alcoa. Preto je analýza uvedená v rozhodnutí o podniku Alumix, ktorá skúmala správanie sa spoločnosti ENEL, očividne zbavená akejkoľvek relevantnosti, ako sa stanovuje v rozsudku súdu, predovšetkým v jeho bode 132. |
| --- | --- |

(151)

Táto metóda sa však nemôže uplatňovať za hranicami a mimo jej pôvodných súvislostí v situácii, keď ceny už nestanovuje štátny monopol, ale sú voľne dohodnuté na trhu, a cena spoločnosti Alcoa sa už nemôže chápať ako bežná obchodná transakcia, ale ide o jednoznačne dotovanú tarifu. Z dôvodu skutočností uvedených v odôvodneniach 39 až 43 schéma nepredstavuje tarifu v jej pravom zmysle, pretože to už nie je cena, ktorú účtuje dodávateľ spoločnosti Alcoa ENEL, ani čistá cena financovaná spoločnosťou ENEL, ale „konečná cena“ vyplývajúca zo spätnej platby z vyrovnávacieho fondu a cena, ktorá sa platí dodávateľovi spoločnosti Alcoa. Preto je analýza uvedená v rozhodnutí o podniku Alumix, ktorá skúmala správanie sa spoločnosti ENEL, očividne zbavená akejkoľvek relevantnosti, ako sa stanovuje v rozsudku súdu, predovšetkým v jeho bode 132.

| (152) | Keďže kritériá podniku Alumix nie sú relevantné na účely stanovenia toho, či súčasná tarifná schéma prináša spoločnosti Alcoa výhodu, rovnako sú nerelevantné aj výpočty, ktoré predložili Taliansko a Alcoa a ktorých úlohou je dokázať, že cena ešte stále spĺňa kritériá podniku Alumix, keďže pokrýva marginálne výrobné náklady spoločnosti ENEL. |
| --- | --- |

(152)

Keďže kritériá podniku Alumix nie sú relevantné na účely stanovenia toho, či súčasná tarifná schéma prináša spoločnosti Alcoa výhodu, rovnako sú nerelevantné aj výpočty, ktoré predložili Taliansko a Alcoa a ktorých úlohou je dokázať, že cena ešte stále spĺňa kritériá podniku Alumix, keďže pokrýva marginálne výrobné náklady spoločnosti ENEL.

| (153) | V každom prípade sa Komisia domnieva, že výpočty, ktoré predložili Taliansko a Alcoa, nevyjadrujú presne cenu, ktorú by Alcoa „normálne“ platila na perfektne konkurencieschopnom trhu, aj za predpokladu – ktorý bol odmietnutý – že za vhodnú referenčnú hodnotu by sa mohli považovať výrobcove marginálne výrobné náklady. |
| --- | --- |

(153)

V každom prípade sa Komisia domnieva, že výpočty, ktoré predložili Taliansko a Alcoa, nevyjadrujú presne cenu, ktorú by Alcoa „normálne“ platila na perfektne konkurencieschopnom trhu, aj za predpokladu – ktorý bol odmietnutý – že za vhodnú referenčnú hodnotu by sa mohli považovať výrobcove marginálne výrobné náklady.

| (154) | Predovšetkým minimálne ceny na burze IPEX, ktoré podľa spoločnosti Alcoa ukazujú, koľko by Alcoa „normálne“ platila na perfektnom trhu (20 EUR), zodpovedajú marginálnym výrobným nákladom elektrární s trvalým zaťažením (najlacnejších elektrární). Elektrická energia z elektrární s trvalým zaťažením sa však predáva za nízku cenu len počas hodín mimo špičky (67). Počas špičky sa všetka vyrobená elektrina (vrátane elektriny z elektrární s trvalým zaťažením) predáva za omnoho vyššiu cenu, keďže ju určuje marginálna elektráreň, ktorá je elektrárňou strednej alebo špičkovej hodnoty (68). Alcoa spotrebúva elektrickú energiu nielen počas hodín špičky, ale 24 hodín denne. Preto by hodnovernú reprezentatívnu cenu, ktorá by vyjadrovala perfektnú hospodársku súťaž, mal predstavovať časovo vážený priemer, ktorý zahŕňa niektoré prvky nízkych cien za hodiny s trvalým zaťažením, ale aj prvky vysokých cien za hodiny špičky. |
| --- | --- |

(154)

Predovšetkým minimálne ceny na burze IPEX, ktoré podľa spoločnosti Alcoa ukazujú, koľko by Alcoa „normálne“ platila na perfektnom trhu (20 EUR), zodpovedajú marginálnym výrobným nákladom elektrární s trvalým zaťažením (najlacnejších elektrární). Elektrická energia z elektrární s trvalým zaťažením sa však predáva za nízku cenu len počas hodín mimo špičky (67). Počas špičky sa všetka vyrobená elektrina (vrátane elektriny z elektrární s trvalým zaťažením) predáva za omnoho vyššiu cenu, keďže ju určuje marginálna elektráreň, ktorá je elektrárňou strednej alebo špičkovej hodnoty (68). Alcoa spotrebúva elektrickú energiu nielen počas hodín špičky, ale 24 hodín denne. Preto by hodnovernú reprezentatívnu cenu, ktorá by vyjadrovala perfektnú hospodársku súťaž, mal predstavovať časovo vážený priemer, ktorý zahŕňa niektoré prvky nízkych cien za hodiny s trvalým zaťažením, ale aj prvky vysokých cien za hodiny špičky.

| (155) | Na Sardínii, kde nie je k dispozícii žiadny plyn, uhoľné elektrárne stanovujú cenu počas 80 % roku, kým elektrárne poháňané naftou stanovujú cenu počas zvyšných 20 % roku. Aj keď sa použijú veľmi mierne odhady spoločnosti Alcoa pre marginálne náklady na uhlie (20 EUR/MWh) a naftu (60 EUR/MWh), časovo vážený priemer v tejto oblasti by predstavoval 28 EUR/MWh, čo je viac ako 26 EUR/MWh, ktoré Alcoa v súčasnosti platí. Komisia sa preto domnieva, že aspoň v prípade Sardínie je tarifa pre Alcoa nižšia ako marginálne výrobné náklady výrobcov elektrickej energie, čím nespĺňa kritéria podniku Alumix, aj keby sa v tomto prípade uplatňovali. |
| --- | --- |

(155)

Na Sardínii, kde nie je k dispozícii žiadny plyn, uhoľné elektrárne stanovujú cenu počas 80 % roku, kým elektrárne poháňané naftou stanovujú cenu počas zvyšných 20 % roku. Aj keď sa použijú veľmi mierne odhady spoločnosti Alcoa pre marginálne náklady na uhlie (20 EUR/MWh) a naftu (60 EUR/MWh), časovo vážený priemer v tejto oblasti by predstavoval 28 EUR/MWh, čo je viac ako 26 EUR/MWh, ktoré Alcoa v súčasnosti platí. Komisia sa preto domnieva, že aspoň v prípade Sardínie je tarifa pre Alcoa nižšia ako marginálne výrobné náklady výrobcov elektrickej energie, čím nespĺňa kritéria podniku Alumix, aj keby sa v tomto prípade uplatňovali.

| (156) | Alcoa a Taliansko tvrdia, že Komisia sa mýli, keď navrhuje používať priemerné ceny IPEXu ako ukazovatele trhovej ceny, ktorú by veľkí priemyselní zákazníci normálne platili v dotknutých oblastiach (pozri odôvodnenie 83). V tomto prípade však ide o chybný výklad odôvodnení v rozhodnutí o začatí konania z roku 2006. V tomto rozhodnutí bolo porovnanie s priemernými cenami IPEXu použité len na odôvodnenie pochybností týkajúcich sa tvrdenia, že ceny elektrickej energie na Sardínii sú výrazne vyššie ako ceny v ostatných oblastiach Talianska. Komisia navrhuje, aby sa rozdiely v priemerných cenách IPEX-u medzi jednotlivými oblasťami považovali za ukazovatele rozdielov v bilaterálnych cenách. |
| --- | --- |

(156)

Alcoa a Taliansko tvrdia, že Komisia sa mýli, keď navrhuje používať priemerné ceny IPEXu ako ukazovatele trhovej ceny, ktorú by veľkí priemyselní zákazníci normálne platili v dotknutých oblastiach (pozri odôvodnenie 83). V tomto prípade však ide o chybný výklad odôvodnení v rozhodnutí o začatí konania z roku 2006. V tomto rozhodnutí bolo porovnanie s priemernými cenami IPEXu použité len na odôvodnenie pochybností týkajúcich sa tvrdenia, že ceny elektrickej energie na Sardínii sú výrazne vyššie ako ceny v ostatných oblastiach Talianska. Komisia navrhuje, aby sa rozdiely v priemerných cenách IPEX-u medzi jednotlivými oblasťami považovali za ukazovatele rozdielov v bilaterálnych cenách.

| (157) | Naopak, Komisia nikdy nenavrhovala, aby sa priemerné ceny IPEX-u považovali za ukazovatele trhovej ceny, ktorú by mohla získať spoločnosť Alcoa. V tomto prípade nie je potrebné používať odhad. Alcoa uzatvorila so spoločnosťou ENEL zmluvu na nominálnu cenu, ktorá bola podľa dostupných informácií približne ekvivalentná štandardnej tarife účtovanej spoločnosťou ENEL za vysokonapäťovú spotrebu. Táto zmluva predstavuje orientačný bod, vzhľadom na ktorý sa posudzuje a kvantifikuje zvýhodnenie spoločnosti. |
| --- | --- |

(157)

Naopak, Komisia nikdy nenavrhovala, aby sa priemerné ceny IPEX-u považovali za ukazovatele trhovej ceny, ktorú by mohla získať spoločnosť Alcoa. V tomto prípade nie je potrebné používať odhad. Alcoa uzatvorila so spoločnosťou ENEL zmluvu na nominálnu cenu, ktorá bola podľa dostupných informácií približne ekvivalentná štandardnej tarife účtovanej spoločnosťou ENEL za vysokonapäťovú spotrebu. Táto zmluva predstavuje orientačný bod, vzhľadom na ktorý sa posudzuje a kvantifikuje zvýhodnenie spoločnosti.

| (158) | Keďže sa vďaka tarife znižujú poplatky, ktoré vyplývajú zo zmluvy a ktoré by sa normálne zahrnuli do rozpočtu spoločnosti, opatrenie predstavuje v súlade s ustálenou judikatúrou hospodársku výhodu pre spoločnosť Alcoa (69). Komisia sa domnieva, že výhoda sa rovná kompenzačným príspevkom pochádzajúcim z vyrovnávacieho fondu a pokrývajúcim rozdiel medzi zmluvnou cenou a zvýhodnenou cenou. Tento záver platí pre dve taviarne spoločnosti Alcoa na Sardínii a vo Venete. |
| --- | --- |

(158)

Keďže sa vďaka tarife znižujú poplatky, ktoré vyplývajú zo zmluvy a ktoré by sa normálne zahrnuli do rozpočtu spoločnosti, opatrenie predstavuje v súlade s ustálenou judikatúrou hospodársku výhodu pre spoločnosť Alcoa (69). Komisia sa domnieva, že výhoda sa rovná kompenzačným príspevkom pochádzajúcim z vyrovnávacieho fondu a pokrývajúcim rozdiel medzi zmluvnou cenou a zvýhodnenou cenou. Tento záver platí pre dve taviarne spoločnosti Alcoa na Sardínii a vo Venete.

6.2.2.   Selektivita

| (159) | Keďže sa zvýhodnená tarifa za elektrickú energiu v Taliansku poskytuje výhradne spoločnosti Alcoa a niekoľkým ďalším podnikom na Sardínii, výhoda, ktorú im poskytuje, je selektívna. |
| --- | --- |

(159)

Keďže sa zvýhodnená tarifa za elektrickú energiu v Taliansku poskytuje výhradne spoločnosti Alcoa a niekoľkým ďalším podnikom na Sardínii, výhoda, ktorú im poskytuje, je selektívna.

6.2.3.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

| (160) | Ustálenou judikatúrou je, že výhoda sa môže považovať za štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES len vtedy, ak sa poskytne priamo alebo nepriamo prostredníctvom štátnych zdrojov (70) a je pripísateľná štátu (71). |
| --- | --- |

(160)

Ustálenou judikatúrou je, že výhoda sa môže považovať za štátnu pomoc podľa článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES len vtedy, ak sa poskytne priamo alebo nepriamo prostredníctvom štátnych zdrojov (70) a je pripísateľná štátu (71).

| (161) | Ako sa uvádza v odôvodnení 43, posudzovaná tarifa je financovaná z parafiškálnych poplatkov, ktoré vyberá vyrovnávací fond prostredníctvom zložky A4 tarify za elektrickú energiu. Tento poplatok je povinný, keďže sa ukladá rozhodnutiami AEEG, ktorými sa vykonávajú vnútroštátne právne predpisy. Vyrovnávací fond je verejným orgánom zriadeným zo zákona, ktorý vykonáva svoje funkcie na základe presných pokynov stanovených v rozhodnutiach AEEG. |
| --- | --- |

(161)

Ako sa uvádza v odôvodnení 43, posudzovaná tarifa je financovaná z parafiškálnych poplatkov, ktoré vyberá vyrovnávací fond prostredníctvom zložky A4 tarify za elektrickú energiu. Tento poplatok je povinný, keďže sa ukladá rozhodnutiami AEEG, ktorými sa vykonávajú vnútroštátne právne predpisy. Vyrovnávací fond je verejným orgánom zriadeným zo zákona, ktorý vykonáva svoje funkcie na základe presných pokynov stanovených v rozhodnutiach AEEG.

| (162) | Ustálenou judikatúrou je aj to, že výnosy z odvodov, ktoré sú povinné podľa vnútroštátneho právneho poriadku a platia sa orgánu zriadeného zo zákona, predstavujú štátne zdroje v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, ak sú určené na financovanie opatrenia, ktoré spĺňa ostatné kritériá tohto článku (72). |
| --- | --- |

(162)

Ustálenou judikatúrou je aj to, že výnosy z odvodov, ktoré sú povinné podľa vnútroštátneho právneho poriadku a platia sa orgánu zriadeného zo zákona, predstavujú štátne zdroje v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, ak sú určené na financovanie opatrenia, ktoré spĺňa ostatné kritériá tohto článku (72).

| (163) | Taliansko a Alcoa sa odvolávajú na rozsudky vo veciach PreussenElektra (73) a Pearle (74), ktorými odôvodňujú tvrdenie, že posudzované opatrenie nie je financované zo štátnych zdrojov. Obidve strany tvrdia, že finančné prostriedky potrebné na financovanie tarify poskytli súkromné subjekty (spotrebitelia elektrickej energie) súkromnému subjektu (spoločnosti Alcoa) a úloha štátu bola obmedzená len na prijatie právneho predpisu nariaďujúceho vyplatenie požadovaných súm bez možnosti použiť finančné prostriedky na iné účely než na implementáciu schémy stanovenej zákonom. Podľa Talianska a spoločnosti Alcoa vyrovnávací fond nemôže vykonávať žiadnu kontrolu nad finančnými prostriedkami a je len účtovným sprostredkovateľom. |
| --- | --- |

(163)

Taliansko a Alcoa sa odvolávajú na rozsudky vo veciach PreussenElektra (73) a Pearle (74), ktorými odôvodňujú tvrdenie, že posudzované opatrenie nie je financované zo štátnych zdrojov. Obidve strany tvrdia, že finančné prostriedky potrebné na financovanie tarify poskytli súkromné subjekty (spotrebitelia elektrickej energie) súkromnému subjektu (spoločnosti Alcoa) a úloha štátu bola obmedzená len na prijatie právneho predpisu nariaďujúceho vyplatenie požadovaných súm bez možnosti použiť finančné prostriedky na iné účely než na implementáciu schémy stanovenej zákonom. Podľa Talianska a spoločnosti Alcoa vyrovnávací fond nemôže vykonávať žiadnu kontrolu nad finančnými prostriedkami a je len účtovným sprostredkovateľom.

| (164) | Vo veci PreussenElektra sa súd domnieval, že povinnosť nákupu uložená súkromným podnikom dodávajúcim elektrickú energiu a požadujúca nakupovanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov za minimálne ceny vyššie ako skutočná hospodárska hodnota tohto typu elektrickej energie nepredstavuje štátnu pomoc, pretože toto opatrenie nezahŕňa žiadny priamy alebo nepriamy prevod štátnych zdrojov. Podľa Talianska a spoločnosti Alcoa je posudzovaná vec porovnateľná s vecou PreussenElektra v tom, že finančné prostriedky boli tiež prevedené od súkromných subjektov (spotrebiteľov elektrickej energie) súkromnému subjektu (spoločnosti Alcoa), pričom štát nevykonáva žiadnu kontrolu nad príslušnými prostriedkami. |
| --- | --- |

(164)

Vo veci PreussenElektra sa súd domnieval, že povinnosť nákupu uložená súkromným podnikom dodávajúcim elektrickú energiu a požadujúca nakupovanie elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov za minimálne ceny vyššie ako skutočná hospodárska hodnota tohto typu elektrickej energie nepredstavuje štátnu pomoc, pretože toto opatrenie nezahŕňa žiadny priamy alebo nepriamy prevod štátnych zdrojov. Podľa Talianska a spoločnosti Alcoa je posudzovaná vec porovnateľná s vecou PreussenElektra v tom, že finančné prostriedky boli tiež prevedené od súkromných subjektov (spotrebiteľov elektrickej energie) súkromnému subjektu (spoločnosti Alcoa), pričom štát nevykonáva žiadnu kontrolu nad príslušnými prostriedkami.

| (165) | Komisia pripomína, že vo veci PreussenElektra prostriedky potrebné na financovanie opatrenia poskytli priamo dodávatelia elektrickej energie výrobcom energií z obnoviteľných zdrojov bez prevodu cez iný verejný orgán. Sumy prevádzané v tomto systéme nemohli byť nikdy poskytnuté k dispozícii orgánom členského štátu. Ale v posudzovanej veci sa finančné prostriedky prevádzali cez verejný orgán, vyrovnávací fond, ešte pred tým, ako sa dostali ku konečnému príjemcovi. Takže judikatúra vo veci PreussenElektra rieši rozdielne faktické okolnosti a nie je relevantná pre posudzovanú vec. |
| --- | --- |

(165)

Komisia pripomína, že vo veci PreussenElektra prostriedky potrebné na financovanie opatrenia poskytli priamo dodávatelia elektrickej energie výrobcom energií z obnoviteľných zdrojov bez prevodu cez iný verejný orgán. Sumy prevádzané v tomto systéme nemohli byť nikdy poskytnuté k dispozícii orgánom členského štátu. Ale v posudzovanej veci sa finančné prostriedky prevádzali cez verejný orgán, vyrovnávací fond, ešte pred tým, ako sa dostali ku konečnému príjemcovi. Takže judikatúra vo veci PreussenElektra rieši rozdielne faktické okolnosti a nie je relevantná pre posudzovanú vec.

| (166) | Rozsudok vo veci Pearle je v priamejšom vzťahu k posudzovanej veci. Jeho výklad zo strany Komisie sa však líši od výkladu Talianska a spoločnosti Alcoa. Vo veci Pearle súd dospel k záveru, že za určitých osobitných podmienok zdroje odvodov, ktoré sa prevádzajú cez verejný orgán, nepredstavujú štátne zdroje. Vo veci Pearle bolo opatrenie plne financované hospodárskym odvetvím z iniciatívy samotného tohto odvetvia. Finančné prostriedky sa vyberali prostredníctvom parafiškálnych odvodov prevádzaných cez verejný orgán, ktorý nikdy nemohol disponovať týmito finančnými prostriedkami. Okrem toho existuje zhoda medzi subjektmi, ktoré platili odvody, a subjektmi, ktoré užívali výhody tohto opatrenia. |
| --- | --- |

(166)

Rozsudok vo veci Pearle je v priamejšom vzťahu k posudzovanej veci. Jeho výklad zo strany Komisie sa však líši od výkladu Talianska a spoločnosti Alcoa. Vo veci Pearle súd dospel k záveru, že za určitých osobitných podmienok zdroje odvodov, ktoré sa prevádzajú cez verejný orgán, nepredstavujú štátne zdroje. Vo veci Pearle bolo opatrenie plne financované hospodárskym odvetvím z iniciatívy samotného tohto odvetvia. Finančné prostriedky sa vyberali prostredníctvom parafiškálnych odvodov prevádzaných cez verejný orgán, ktorý nikdy nemohol disponovať týmito finančnými prostriedkami. Okrem toho existuje zhoda medzi subjektmi, ktoré platili odvody, a subjektmi, ktoré užívali výhody tohto opatrenia.

| (167) | Taliansko a Alcoa sa domnievajú, že kľúčovým kritériom vo veci Pearle je, či štát má právo disponovať finančnými prostriedkami iným spôsobom než v rámci implementácie zákonnej schémy. Tvrdia, že vyrovnávací fond nerozhoduje o vyplácaní finančných prostriedkov, ktoré sú určené na financovanie sadzieb, a nikdy sa nedostal „do blízkosti verejných financií“. Takže podľa Talianska a spoločnosti Alcoa štát nemôže voľne disponovať finančnými prostriedkami, ktoré následne nepredstavujú štátne zdroje. |
| --- | --- |

(167)

Taliansko a Alcoa sa domnievajú, že kľúčovým kritériom vo veci Pearle je, či štát má právo disponovať finančnými prostriedkami iným spôsobom než v rámci implementácie zákonnej schémy. Tvrdia, že vyrovnávací fond nerozhoduje o vyplácaní finančných prostriedkov, ktoré sú určené na financovanie sadzieb, a nikdy sa nedostal „do blízkosti verejných financií“. Takže podľa Talianska a spoločnosti Alcoa štát nemôže voľne disponovať finančnými prostriedkami, ktoré následne nepredstavujú štátne zdroje.

| (168) | Je dôležité poznamenať, že aj keď možno niektoré kritériá vo veci Pearle subjektívne považovať za dôležitejšie než iné, neexistuje medzi nimi žiadne „kľúčové kritérium“. Podmienky uvedené v rozsudku sú kumulatívne. Rovnaký je výklad Súdu prvého stupňa vo veci Earl Salvat (75), v ktorej sa skúmali spochybnené parafiškálne odvody podľa jednotlivých kritérií vo veci Pearle. |
| --- | --- |

(168)

Je dôležité poznamenať, že aj keď možno niektoré kritériá vo veci Pearle subjektívne považovať za dôležitejšie než iné, neexistuje medzi nimi žiadne „kľúčové kritérium“. Podmienky uvedené v rozsudku sú kumulatívne. Rovnaký je výklad Súdu prvého stupňa vo veci Earl Salvat (75), v ktorej sa skúmali spochybnené parafiškálne odvody podľa jednotlivých kritérií vo veci Pearle.

| (169) | Predtým, ako Komisia preskúmala úlohu, ktorú zohrával vyrovnávací fond, uistila sa, či boli splnené všetky ostatné kritériá uvedené vo veci Pearle. Je jasné, že na rozdiel od spoločnosti Pearle bola tarifa pre Alcoa stanovená z iniciatívy štátu, a nie z iniciatívy hospodárskeho odvetvia. Okrem toho príjemcami opatrenia vo veci Pearle boli samotní prispievatelia poplatkov, takže zásah verejného orgánu nemal tendenciu vytvoriť výhodu, ktorá by predstavovala dodatočnú záťaž pre štát. V posudzovanej veci príjemca spoločnosť Alcoa neniesla finančnú záťaž odvodov, ktorá zostáva na spotrebiteľoch elektrickej energie. Takže nie je možné opodstatnene sa odvolávať na judikatúru vo veci Pearle nezávisle od toho, že Alcoa a Taliansko argumentujú úlohou vyrovnávacieho fondu len ako účtovného sprostredkovateľa. |
| --- | --- |

(169)

Predtým, ako Komisia preskúmala úlohu, ktorú zohrával vyrovnávací fond, uistila sa, či boli splnené všetky ostatné kritériá uvedené vo veci Pearle. Je jasné, že na rozdiel od spoločnosti Pearle bola tarifa pre Alcoa stanovená z iniciatívy štátu, a nie z iniciatívy hospodárskeho odvetvia. Okrem toho príjemcami opatrenia vo veci Pearle boli samotní prispievatelia poplatkov, takže zásah verejného orgánu nemal tendenciu vytvoriť výhodu, ktorá by predstavovala dodatočnú záťaž pre štát. V posudzovanej veci príjemca spoločnosť Alcoa neniesla finančnú záťaž odvodov, ktorá zostáva na spotrebiteľoch elektrickej energie. Takže nie je možné opodstatnene sa odvolávať na judikatúru vo veci Pearle nezávisle od toho, že Alcoa a Taliansko argumentujú úlohou vyrovnávacieho fondu len ako účtovného sprostredkovateľa.

| (170) | Pokiaľ ide o vyrovnávací fond, Komisia pripomína, že podľa ustálenej judikatúry „sa nemá rozlišovať medzi prípadmi, kde pomoc poskytol priamo štát, a prípadmi, kde pomoc poskytol verejný orgán alebo súkromný subjekt poverený alebo zriadený štátom“ (76). Preto verejný alebo súkromný štatút vyrovnávacieho fondu nie je určujúcim na účely uplatňovania pravidiel štátnej pomoci. Skutočnosť, že vyrovnávací fond je verejným orgánom, neznamená automaticky, že sa má uplatňovať článok 87 Zmluvy o ES (77). Podobne ani samotný zásah súkromného subjektu nevylučuje uplatnenie tohto článku (78). |
| --- | --- |

(170)

Pokiaľ ide o vyrovnávací fond, Komisia pripomína, že podľa ustálenej judikatúry „sa nemá rozlišovať medzi prípadmi, kde pomoc poskytol priamo štát, a prípadmi, kde pomoc poskytol verejný orgán alebo súkromný subjekt poverený alebo zriadený štátom“ (76). Preto verejný alebo súkromný štatút vyrovnávacieho fondu nie je určujúcim na účely uplatňovania pravidiel štátnej pomoci. Skutočnosť, že vyrovnávací fond je verejným orgánom, neznamená automaticky, že sa má uplatňovať článok 87 Zmluvy o ES (77). Podobne ani samotný zásah súkromného subjektu nevylučuje uplatnenie tohto článku (78).

| (171) | Analýza sa však nemôže obmedzovať len na právomoci vyrovnávacieho fondu ako verejného orgánu. Dôležitejšie je určiť, či vo všeobecnosti štát priamo alebo prostredníctvom iného ním povereného orgánu môže vykonávať kontrolu nad finančnými prostriedkami používanými na financovanie tarify. Rovnaká otázka by sa položila, keby bol vyrovnávací fond súkromným subjektom. |
| --- | --- |

(171)

Analýza sa však nemôže obmedzovať len na právomoci vyrovnávacieho fondu ako verejného orgánu. Dôležitejšie je určiť, či vo všeobecnosti štát priamo alebo prostredníctvom iného ním povereného orgánu môže vykonávať kontrolu nad finančnými prostriedkami používanými na financovanie tarify. Rovnaká otázka by sa položila, keby bol vyrovnávací fond súkromným subjektom.

| (172) | Nedávny rozsudok Súdneho dvora vo veci Essent (79) poskytuje v tomto bode definitívne poučenie. Vo vecii Essent Holandsko zaviedlo zákonom prirážku k cene elektrickej energie. Prirážku platili spotrebitelia elektrickej energie prevádzkovateľom siete, ktorí zas prevádzali finančné prostriedky poverenej spoločnosti SEP. SEP nemala žiadne rozhodovacie právo nad finančnými prostriedkami a svoju činnosť vykonávala pod prísnou kontrolou orgánov. Súd dospel k záveru, že výnosy z prirážky predstavovali štátne zdroje, pretože prirážka k cene elektrickej energie bola zavedená vnútroštátnym právnym predpisom, a preto predstavovala poplatok a spoločnosť SEP nemala právo používať výnosy z tohto poplatku na iné účely, ako tie, ktoré stanovoval zákon, takže zdroje zostali pod verejnou kontrolou a boli k dispozícii vnútroštátnym orgánom. Súd sa domnieval, že to postačuje na to, aby sa takéto finančné prostriedky považovali za štátne prostriedky. |
| --- | --- |

(172)

Nedávny rozsudok Súdneho dvora vo veci Essent (79) poskytuje v tomto bode definitívne poučenie. Vo vecii Essent Holandsko zaviedlo zákonom prirážku k cene elektrickej energie. Prirážku platili spotrebitelia elektrickej energie prevádzkovateľom siete, ktorí zas prevádzali finančné prostriedky poverenej spoločnosti SEP. SEP nemala žiadne rozhodovacie právo nad finančnými prostriedkami a svoju činnosť vykonávala pod prísnou kontrolou orgánov. Súd dospel k záveru, že výnosy z prirážky predstavovali štátne zdroje, pretože prirážka k cene elektrickej energie bola zavedená vnútroštátnym právnym predpisom, a preto predstavovala poplatok a spoločnosť SEP nemala právo používať výnosy z tohto poplatku na iné účely, ako tie, ktoré stanovoval zákon, takže zdroje zostali pod verejnou kontrolou a boli k dispozícii vnútroštátnym orgánom. Súd sa domnieval, že to postačuje na to, aby sa takéto finančné prostriedky považovali za štátne prostriedky.

| (173) | Podobnosť s posudzovanou vecou je očividná. Prirážka k cene elektrickej energie použitá na financovanie tarify pre Alcoa je stanovená, ako vo veci Essent, zákonom. Vyrovnávací fond zohráva rovnakú úlohu ako SEP, keďže centralizuje a spravuje výnosy z parafiškálneho poplatku, a podlieha rovnakým obmedzeniam, keďže nemôže používať výnosy z poplatku na iné účely, než účely stanovené zákonom (financovanie zvýhodnených taríf). Štát zabezpečuje kontrolu a smerovanie využívania príslušných prostriedkov: vyrovnávací fond vykonáva svoje účtovné funkcie podľa presných pokynov od AEEG, ktorý koná v rámci svojich zákonných regulačných právomocí a/alebo v rámci implementácie vnútroštátnych právnych predpisov (pozri odôvodnenia 26 a 27). Takže prostriedky, s ktorými manipuluje vyrovnávací fond, zostávajú stále pod verejnou kontrolou. |
| --- | --- |

(173)

Podobnosť s posudzovanou vecou je očividná. Prirážka k cene elektrickej energie použitá na financovanie tarify pre Alcoa je stanovená, ako vo veci Essent, zákonom. Vyrovnávací fond zohráva rovnakú úlohu ako SEP, keďže centralizuje a spravuje výnosy z parafiškálneho poplatku, a podlieha rovnakým obmedzeniam, keďže nemôže používať výnosy z poplatku na iné účely, než účely stanovené zákonom (financovanie zvýhodnených taríf). Štát zabezpečuje kontrolu a smerovanie využívania príslušných prostriedkov: vyrovnávací fond vykonáva svoje účtovné funkcie podľa presných pokynov od AEEG, ktorý koná v rámci svojich zákonných regulačných právomocí a/alebo v rámci implementácie vnútroštátnych právnych predpisov (pozri odôvodnenia 26 a 27). Takže prostriedky, s ktorými manipuluje vyrovnávací fond, zostávajú stále pod verejnou kontrolou.

| (174) | Táto analýza je v súlade s rozhodnutím Komisie vo veci Taliansko, uviaznuté náklady sektoru elektriny (80), v ktorom sú finančné prostriedky spravované vyrovnávacím fondom v účte A6 charakterizované ako štátne zdroje. |
| --- | --- |

(174)

Táto analýza je v súlade s rozhodnutím Komisie vo veci Taliansko, uviaznuté náklady sektoru elektriny (80), v ktorom sú finančné prostriedky spravované vyrovnávacím fondom v účte A6 charakterizované ako štátne zdroje.

| (175) | V každom prípade boli finančné prostriedky spravované vyrovnávacím fondom nesporne kategorizované ako štátne zdroje v nedávnom rozsudku Súdu prvého stupňa vo veci Iride (81). |
| --- | --- |

(175)

V každom prípade boli finančné prostriedky spravované vyrovnávacím fondom nesporne kategorizované ako štátne zdroje v nedávnom rozsudku Súdu prvého stupňa vo veci Iride (81).

| (176) | Taliansky kasačný súd už rozhodol o tom (rozsudok č. 11632/03 z 3. apríla 2003), že právna subjektivita vyrovnávacieho fondu je neoddeliteľná od právnej subjektivity talianskeho štátu a že finančné prostriedky prevedené do vyrovnávacieho fondu sa majú považovať za štátny majetok, aj keď boli získané od súkromných subjektov a boli určené pre súkromné podniky. Vo veci Iride žalobcovia Iride SpA a Iride Energia SpA podali žalobu pred Súdom prvého stupňa, v ktorej protestovali proti rozhodnutiu Komisie o kategorizácii súm spravovaných vyrovnávacím fondom v účte A6 ako štátnych zdrojov. Argumenty žalobcov boli veľmi podobné argumentom spoločnosti Alcoa. Žalobcovia namietali proti argumentácii rozhodnutia Kasačného súdu a tvrdili, že vyrovnávací fond vykonával len úlohu účtovného sprostredkovateľa medzi súkromnými osobami podliehajúcimi finančnej povinnosti a príjemcami príslušných čiastok, teda úlohu, ktorá vyrovnávaciemu fondu neumožňovala používať uložené finančné prostriedky ani počas krátkej doby. Podobne žalobcovia spochybnili uplatniteľnosť judikatúry vo veci PreussenElektra. |
| --- | --- |

(176)

Taliansky kasačný súd už rozhodol o tom (rozsudok č. 11632/03 z 3. apríla 2003), že právna subjektivita vyrovnávacieho fondu je neoddeliteľná od právnej subjektivity talianskeho štátu a že finančné prostriedky prevedené do vyrovnávacieho fondu sa majú považovať za štátny majetok, aj keď boli získané od súkromných subjektov a boli určené pre súkromné podniky. Vo veci Iride žalobcovia Iride SpA a Iride Energia SpA podali žalobu pred Súdom prvého stupňa, v ktorej protestovali proti rozhodnutiu Komisie o kategorizácii súm spravovaných vyrovnávacím fondom v účte A6 ako štátnych zdrojov. Argumenty žalobcov boli veľmi podobné argumentom spoločnosti Alcoa. Žalobcovia namietali proti argumentácii rozhodnutia Kasačného súdu a tvrdili, že vyrovnávací fond vykonával len úlohu účtovného sprostredkovateľa medzi súkromnými osobami podliehajúcimi finančnej povinnosti a príjemcami príslušných čiastok, teda úlohu, ktorá vyrovnávaciemu fondu neumožňovala používať uložené finančné prostriedky ani počas krátkej doby. Podobne žalobcovia spochybnili uplatniteľnosť judikatúry vo veci PreussenElektra.

| (177) | Súd prvého stupňa bol vo svojom rozsudku z 11. februára 2009 veľmi jednoznačný. Po zdôraznení skutočnosti, že nemá žiadnu súdnu právomoc spochybňovať výklad talianskych právnych predpisov, ktorý poskytol Kasačný súd, Súd prvého stupňa potvrdil, že finančné prostriedky uložené na účte A6 vyrovnávacieho fondu treba považovať za štátne zdroje, pretože okrem toho, že sú štátnym majetkom, sú aj pod neustálou štátnou kontrolou (82). |
| --- | --- |

(177)

Súd prvého stupňa bol vo svojom rozsudku z 11. februára 2009 veľmi jednoznačný. Po zdôraznení skutočnosti, že nemá žiadnu súdnu právomoc spochybňovať výklad talianskych právnych predpisov, ktorý poskytol Kasačný súd, Súd prvého stupňa potvrdil, že finančné prostriedky uložené na účte A6 vyrovnávacieho fondu treba považovať za štátne zdroje, pretože okrem toho, že sú štátnym majetkom, sú aj pod neustálou štátnou kontrolou (82).

| (178) | Tento záver sa týka účtu A6 vyrovnávacieho fondu používaného na financovanie uviaznutých nákladov talianskeho sektoru výroby elektrickej energie. Logicky sa však môže rozšíriť aj na zložku A4, z ktorej sa financovala posudzovaná tarifa. Rozsudok kasačného súdu bol založený na analýze právnej subjektivity vyrovnávacieho fondu, a preto sa jeho záver týkajúci sa štátneho majetku uplatňuje na všetky finančné prostriedky uložené vo vyrovnávacom fonde. To isté platí pre rozhodnutie Súdu prvého stupňa, podľa ktorého štát môže kontrolovať prostriedky spravované vyrovnávacím fondom. Neexistuje žiadny rozdiel medzi účtom A6 a zložkou A4, okrem rozdielu v účele zhromaždených prostriedkov (v prípade účtu A6 pokrytie uviaznutých nákladov a v prípade zložky A4 financovanie zvýhodnených taríf). Preto treba sumy prevedené na spoločnosť Alcoa zo zložky A4 považovať za štátne zdroje. |
| --- | --- |

(178)

Tento záver sa týka účtu A6 vyrovnávacieho fondu používaného na financovanie uviaznutých nákladov talianskeho sektoru výroby elektrickej energie. Logicky sa však môže rozšíriť aj na zložku A4, z ktorej sa financovala posudzovaná tarifa. Rozsudok kasačného súdu bol založený na analýze právnej subjektivity vyrovnávacieho fondu, a preto sa jeho záver týkajúci sa štátneho majetku uplatňuje na všetky finančné prostriedky uložené vo vyrovnávacom fonde. To isté platí pre rozhodnutie Súdu prvého stupňa, podľa ktorého štát môže kontrolovať prostriedky spravované vyrovnávacím fondom. Neexistuje žiadny rozdiel medzi účtom A6 a zložkou A4, okrem rozdielu v účele zhromaždených prostriedkov (v prípade účtu A6 pokrytie uviaznutých nákladov a v prípade zložky A4 financovanie zvýhodnených taríf). Preto treba sumy prevedené na spoločnosť Alcoa zo zložky A4 považovať za štátne zdroje.

| (179) | Okrem toho, že tarifa pre Alcoa bola financovaná zo štátnych zdrojov, je aj pripísateľná štátu (83), keďže právny základ opatrenia je stanovený vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v rozhodnutiach AEEG, ktorý je verejným orgánom. |
| --- | --- |

(179)

Okrem toho, že tarifa pre Alcoa bola financovaná zo štátnych zdrojov, je aj pripísateľná štátu (83), keďže právny základ opatrenia je stanovený vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v rozhodnutiach AEEG, ktorý je verejným orgánom.

6.2.4.   Vplyv na obchod a narušenie hospodárskej súťaže

| (180) | Pokiaľ ide o vplyv opatrenia na obchod medzi členskými štátmi a následné narúšanie hospodárskej súťaže, je nesporné, že trh s hliníkom je plne otvorený hospodárskej súťaži. Komisia vo svojich rozhodnutiach o koncentráciách neustále tvrdila, že geografický trh s primárnym hliníkom je celosvetový (84). |
| --- | --- |

(180)

Pokiaľ ide o vplyv opatrenia na obchod medzi členskými štátmi a následné narúšanie hospodárskej súťaže, je nesporné, že trh s hliníkom je plne otvorený hospodárskej súťaži. Komisia vo svojich rozhodnutiach o koncentráciách neustále tvrdila, že geografický trh s primárnym hliníkom je celosvetový (84).

| (181) | V odôvodnení 214 sa uvádza, že Taliansko nenotifikovalo rozšírenie tarify pre Alcoa. Podľa ustálenej judikatúry (85) platí, že v prípade pomoci, ktorá nebola notifikovaná, Komisia nie je povinná poukázať na vplyv opatrenia: „Ak by Komisia bola povinná poukázať vo svojom rozhodnutí na skutočný vplyv pomoci, ktorá už bola poskytnutá, malo by to za následok podstatné zvýhodnenie tých členských štátov, ktoré poskytujú pomoc v rozpore s notifikačnou povinnosťou na úkor tých členských štátov, ktoré notifikovali pomoc v štádiu zámeru“. |
| --- | --- |

(181)

V odôvodnení 214 sa uvádza, že Taliansko nenotifikovalo rozšírenie tarify pre Alcoa. Podľa ustálenej judikatúry (85) platí, že v prípade pomoci, ktorá nebola notifikovaná, Komisia nie je povinná poukázať na vplyv opatrenia: „Ak by Komisia bola povinná poukázať vo svojom rozhodnutí na skutočný vplyv pomoci, ktorá už bola poskytnutá, malo by to za následok podstatné zvýhodnenie tých členských štátov, ktoré poskytujú pomoc v rozpore s notifikačnou povinnosťou na úkor tých členských štátov, ktoré notifikovali pomoc v štádiu zámeru“.

| (182) | Preto sa od Komisie požaduje len to, aby poukázala na potenciálne negatívny vplyv opatrenia na obchod a hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva. |
| --- | --- |

(182)

Preto sa od Komisie požaduje len to, aby poukázala na potenciálne negatívny vplyv opatrenia na obchod a hospodársku súťaž v rámci Spoločenstva.

| (183) | Komisia zvážila argument Talianska a spoločnosti Alcoa, že tarifa nemá vplyv na obchod a nenarúša hospodársku súťaž, keďže tu v skutočnosti neexistujú žiadne obchodné toky medzi členskými štátmi a je nepravdepodobné, že by takéto obchodné toky mohli v dohľadnej budúcnosti vzniknúť (pozri odôvodnenia 86 a 88, a z dôvodu charakteristických vlastností odvetvia výroby hliníka tarifa nepredstavuje ujmu pre európskych konkurentov spoločnosti Alcoa (pozri odôvodnenie 89). |
| --- | --- |

(183)

Komisia zvážila argument Talianska a spoločnosti Alcoa, že tarifa nemá vplyv na obchod a nenarúša hospodársku súťaž, keďže tu v skutočnosti neexistujú žiadne obchodné toky medzi členskými štátmi a je nepravdepodobné, že by takéto obchodné toky mohli v dohľadnej budúcnosti vzniknúť (pozri odôvodnenia 86 a 88, a z dôvodu charakteristických vlastností odvetvia výroby hliníka tarifa nepredstavuje ujmu pre európskych konkurentov spoločnosti Alcoa (pozri odôvodnenie 89).

| (184) | Treba pripomenúť, že v rozhodovacích postupoch Komisie a v judikatúre Súdu nikdy nebola absencia skutočných obchodných tokov považovaná za dôkaz toho, že opatrenie pomoci nemá žiadny vplyv na obchod v rámci Spoločenstva. V skutočnosti súd stále tvrdí, že pomoc podniku môže vplývať na obchod medzi členskými štátmi a narúšať hospodársku súťaž aj vtedy, keď sa samotný podnik, ktorý je príjemcom pomoci, nepodieľa na obchode v rámci Spoločenstva. Ak členský štát poskytne pomoc podniku, domáca produkcia sa môže z tohto dôvodu zachovať alebo zvýšiť s takým výsledkom, že podniky pôsobiace v iných členských štátoch budú mať menej príležitostí na vývoz svojich produktov na trh v tomto členskom štáte (86). |
| --- | --- |

(184)

Treba pripomenúť, že v rozhodovacích postupoch Komisie a v judikatúre Súdu nikdy nebola absencia skutočných obchodných tokov považovaná za dôkaz toho, že opatrenie pomoci nemá žiadny vplyv na obchod v rámci Spoločenstva. V skutočnosti súd stále tvrdí, že pomoc podniku môže vplývať na obchod medzi členskými štátmi a narúšať hospodársku súťaž aj vtedy, keď sa samotný podnik, ktorý je príjemcom pomoci, nepodieľa na obchode v rámci Spoločenstva. Ak členský štát poskytne pomoc podniku, domáca produkcia sa môže z tohto dôvodu zachovať alebo zvýšiť s takým výsledkom, že podniky pôsobiace v iných členských štátoch budú mať menej príležitostí na vývoz svojich produktov na trh v tomto členskom štáte (86).

| (185) | Okrem toho model, v ktorom klesá produkcia EÚ a vzrastá dovoz z tretích krajín, s obmedzenými alebo žiadnymi obchodnými tokmi medzi členskými štátmi, nie je nezvyčajný: v skutočnosti je typický pre odvetvia, ktoré trpia štrukturálnymi problémami a/alebo sú vystavené veľkému konkurenčnému tlaku. Takéto odvetvia sú mimoriadne citlivé na opatrenia, ktoré členské štáty prijímajú, aby zlepšili konkurenčné postavenie svojho domáceho priemyslu. |
| --- | --- |

(185)

Okrem toho model, v ktorom klesá produkcia EÚ a vzrastá dovoz z tretích krajín, s obmedzenými alebo žiadnymi obchodnými tokmi medzi členskými štátmi, nie je nezvyčajný: v skutočnosti je typický pre odvetvia, ktoré trpia štrukturálnymi problémami a/alebo sú vystavené veľkému konkurenčnému tlaku. Takéto odvetvia sú mimoriadne citlivé na opatrenia, ktoré členské štáty prijímajú, aby zlepšili konkurenčné postavenie svojho domáceho priemyslu.

| (186) | Skutočnosť, že slabá produkcia primárneho hliníka v Taliansku nemôže mať vplyv na referenčnú cenu, je nepodstatná. Existencia referenčnej ceny pre hliník, ktorá sa nedá ľahko ovplyvniť výrobnými podmienkami v jednom členskom štáte, nevylučuje možnosť existencie ostrej hospodárskej súťaže medzi podnikmi pôsobiacimi v EHP a predávajúcimi na celosvetovom trhu s hliníkom. Je jasné, že pomoc poskytnutá talianskym taviarňam spoločnosti Alcoa neumožňuje tejto spoločnosti znižovať svetové ceny hliníka a vytlačiť konkurentov z trhu a že ostatní európski výrobcovia môžu zotrvať na trhu, pokiaľ môžu predávať so ziskom za svetové ceny. Ale zisk spoločnosti Alcoa v Taliansku získaný vďaka dotovanej tarife za elektrickú energiu posilnil vo všeobecnosti konkurenčné postavenie spoločnosti, ktorá môže napríklad využiť akumulované kapitálové rezervy na prevzatie akcií konkurentov a na zvýšenie svojho podielu na trhu. |
| --- | --- |

(186)

Skutočnosť, že slabá produkcia primárneho hliníka v Taliansku nemôže mať vplyv na referenčnú cenu, je nepodstatná. Existencia referenčnej ceny pre hliník, ktorá sa nedá ľahko ovplyvniť výrobnými podmienkami v jednom členskom štáte, nevylučuje možnosť existencie ostrej hospodárskej súťaže medzi podnikmi pôsobiacimi v EHP a predávajúcimi na celosvetovom trhu s hliníkom. Je jasné, že pomoc poskytnutá talianskym taviarňam spoločnosti Alcoa neumožňuje tejto spoločnosti znižovať svetové ceny hliníka a vytlačiť konkurentov z trhu a že ostatní európski výrobcovia môžu zotrvať na trhu, pokiaľ môžu predávať so ziskom za svetové ceny. Ale zisk spoločnosti Alcoa v Taliansku získaný vďaka dotovanej tarife za elektrickú energiu posilnil vo všeobecnosti konkurenčné postavenie spoločnosti, ktorá môže napríklad využiť akumulované kapitálové rezervy na prevzatie akcií konkurentov a na zvýšenie svojho podielu na trhu.

| (187) | Na rozdiel od toho, čo tvrdí spoločnosť Alcoa, skutočnosť, že cena, ktorú platí Alcoa v Taliansku, je porovnateľná s „typickými“ cenami elektrickej energie, ktoré v Európe platia prevádzkovatelia taviarní hliníka, sa nemôže považovať za dôkaz toho, že talianska tarifa neohrozila záujmy ostatných európskych výrobcov. Vo veci C-372/97 Taliansko/Komisia (87) je jasne uvedené, že jednostranné opatrenia určené na prispôsobenie podmienok hospodárskej súťaže v členských štátoch podmienkam prevládajúcim v iných členských štátoch vplývajú na obchod (a preto sa musia klasifikovať ako pomoc). Okrem toho aj niektoré dohody o dodávke energie platné v iných členských štátoch EÚ môžu zahŕňať štátnu pomoc a Komisia začala dôkladné prešetrovanie viacerých sporných opatrení (88). Hoci Taliansko a Alcoa nepoužili vyslovene tento druh obrany, Komisia považuje za užitočné pripomenúť zásadu ustálenej judikatúry (89), že existencia neoprávnenej pomoci v niektorých členských štátoch nemôže ospravedlniť prijatie podobných opatrení v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

(187)

Na rozdiel od toho, čo tvrdí spoločnosť Alcoa, skutočnosť, že cena, ktorú platí Alcoa v Taliansku, je porovnateľná s „typickými“ cenami elektrickej energie, ktoré v Európe platia prevádzkovatelia taviarní hliníka, sa nemôže považovať za dôkaz toho, že talianska tarifa neohrozila záujmy ostatných európskych výrobcov. Vo veci C-372/97 Taliansko/Komisia (87) je jasne uvedené, že jednostranné opatrenia určené na prispôsobenie podmienok hospodárskej súťaže v členských štátoch podmienkam prevládajúcim v iných členských štátoch vplývajú na obchod (a preto sa musia klasifikovať ako pomoc). Okrem toho aj niektoré dohody o dodávke energie platné v iných členských štátoch EÚ môžu zahŕňať štátnu pomoc a Komisia začala dôkladné prešetrovanie viacerých sporných opatrení (88). Hoci Taliansko a Alcoa nepoužili vyslovene tento druh obrany, Komisia považuje za užitočné pripomenúť zásadu ustálenej judikatúry (89), že existencia neoprávnenej pomoci v niektorých členských štátoch nemôže ospravedlniť prijatie podobných opatrení v inom členskom štáte.

| (188) | Zdá sa, že nedávne rozhodnutie spoločnosti Alcoa o vybudovaní taviarne na Islande (ktorý je krajinou EHP) je v priamom rozpore s jej argumentom, že prevádzky zatvorené v Taliansku by nemali byť nahradené nikde v EÚ/EHP. |
| --- | --- |

(188)

Zdá sa, že nedávne rozhodnutie spoločnosti Alcoa o vybudovaní taviarne na Islande (ktorý je krajinou EHP) je v priamom rozpore s jej argumentom, že prevádzky zatvorené v Taliansku by nemali byť nahradené nikde v EÚ/EHP.

| (189) | Preto sa musí vyvodiť záver, že zvýhodnená tarifa za elektrickú energiu poskytnutá spoločnosti Alcoa je schopná zlepšiť jej konkurenčné postavenie voči konkurujúcim podnikom v obchode v rámci Spoločenstva. Ustálenou judikatúrou (90) je, že za takýchto okolností by sa malo vychádzať z toho, že pomoc má vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(189)

Preto sa musí vyvodiť záver, že zvýhodnená tarifa za elektrickú energiu poskytnutá spoločnosti Alcoa je schopná zlepšiť jej konkurenčné postavenie voči konkurujúcim podnikom v obchode v rámci Spoločenstva. Ustálenou judikatúrou (90) je, že za takýchto okolností by sa malo vychádzať z toho, že pomoc má vplyv na obchod medzi členskými štátmi a narúša hospodársku súťaž.

6.2.5.   Závery o existencii pomoci

| (190) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že zvýhodnená tarifa poskytnutá spoločnosti Alcoa na základe článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 a vyhlášky z roku 2004 (keďže toto opatrenie môže byť dôsledkom uplatňovania vyhlášky z roku 2004 v období od januára 2006 do júna 2007) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a môže byť povolená len vtedy, ak vyhovuje jednej z výnimiek uvedených v zmluve. |
| --- | --- |

(190)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že zvýhodnená tarifa poskytnutá spoločnosti Alcoa na základe článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 a vyhlášky z roku 2004 (keďže toto opatrenie môže byť dôsledkom uplatňovania vyhlášky z roku 2004 v období od januára 2006 do júna 2007) predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES a môže byť povolená len vtedy, ak vyhovuje jednej z výnimiek uvedených v zmluve.

6.3.   Klasifikácia nového opatrenia ako novej alebo existujúcej pomoci

| (191) | V bode 132 rozsudku súdu sa jednoznačne potvrdzuje predbežné zistenie Komisie, že tarifu treba považovať za novú pomoc: „musí sa vyvodiť záver, že posudzované opatrenie sa nemôže považovať za existujúcu pomoc nielen preto, že pokrýva obdobie, ktoré sa líši od obdobia skúmaného vo veci rozhodnutia o podniku Alumix, ale aj preto, že jeho podstatou už nie je uplatňovanie tarify spoločnosťou ENEL stanovenej vo vládnom nariadení z roku 1995, ktorá bola ekvivalentná trhovej tarife, ale zabezpečenie refundácie z verejných zdrojov prostredníctvom vyrovnávacieho fondu s cieľom vykompenzovať rozdiel medzi tarifou, ktorú účtovala spoločnosť ENEL, a tarifou stanovenou vo vládnom nariadení z roku 1995, ktorého platnosť bola predĺžená vládnym nariadením z roku 2005“. |
| --- | --- |

(191)

V bode 132 rozsudku súdu sa jednoznačne potvrdzuje predbežné zistenie Komisie, že tarifu treba považovať za novú pomoc: „musí sa vyvodiť záver, že posudzované opatrenie sa nemôže považovať za existujúcu pomoc nielen preto, že pokrýva obdobie, ktoré sa líši od obdobia skúmaného vo veci rozhodnutia o podniku Alumix, ale aj preto, že jeho podstatou už nie je uplatňovanie tarify spoločnosťou ENEL stanovenej vo vládnom nariadení z roku 1995, ktorá bola ekvivalentná trhovej tarife, ale zabezpečenie refundácie z verejných zdrojov prostredníctvom vyrovnávacieho fondu s cieľom vykompenzovať rozdiel medzi tarifou, ktorú účtovala spoločnosť ENEL, a tarifou stanovenou vo vládnom nariadení z roku 1995, ktorého platnosť bola predĺžená vládnym nariadením z roku 2005“.

| (192) | Vzhľadom na to, že bolo podané odvolanie proti rozsudku (vec C 194/09), Komisia považuje za užitočné urobiť dôslednú analýzy tejto otázky na základe článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, ktorý vymedzuje všetky kategórie existujúcej pomoci. |
| --- | --- |

(192)

Vzhľadom na to, že bolo podané odvolanie proti rozsudku (vec C 194/09), Komisia považuje za užitočné urobiť dôslednú analýzy tejto otázky na základe článku 1 písm. b) nariadenia (ES) č. 659/1999, ktorý vymedzuje všetky kategórie existujúcej pomoci.

| (193) | Je nesporné, že toto opatrenie nenadobudlo účinnosť pred vstupom Talianska do EÚ [bod i) uvedeného článku], nemôže sa považovať za schválené z dôvodu neprijatia rozhodnutia Komisiou v priebehu predpísanej maximálnej dĺžky konania [bod iii)] ani za existujúcu pomoc z dôvodu uplynutia vymedzeného obdobia [bod iv)] (91). |
| --- | --- |

(193)

Je nesporné, že toto opatrenie nenadobudlo účinnosť pred vstupom Talianska do EÚ [bod i) uvedeného článku], nemôže sa považovať za schválené z dôvodu neprijatia rozhodnutia Komisiou v priebehu predpísanej maximálnej dĺžky konania [bod iii)] ani za existujúcu pomoc z dôvodu uplynutia vymedzeného obdobia [bod iv)] (91).

| (194) | V druhej vete článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa uvádza, že „pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Spoločenstva, tieto opatrenia sa nebudú považovať za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu“. V rozhodnutiach o začatí konania sa Komisia na účely vyvodenia záveru, že tarifa pre Alcoa predstavuje novú pomoc, neodvoláva na toto ustanovenie. Ale pre dosiahnutie kompletnosti a keďže odvetvie výroby elektrickej energie bolo liberalizované pre obchodných koncových užívateľov po schválení pôvodnej tarify pre podnik Alumix, ktorá nepredstavuje pomoc, Komisia skúmala otázku, či by liberalizácia mohla mať význam pre klasifikáciu tarify ako existujúcej alebo novej pomoci. Alcoa tvrdí, že nie. Komisia zastáva názor spoločnosti Alcoa (92). Tarifa sa nestala štátnou pomocou v dôsledku otvorenia odvetvia výroby elektrickej energie hospodárskej súťaži, keďže príslušným referenčným rámcom pre hodnotenie pomoci poskytnutej spoločnosti Alcoa nie je trh s elektrickou energiou (na ktorom Alcoa nie je aktívna), ale trh s primárnym hliníkom. Okrem toho neexistuje žiadna príčinná súvislosť medzi liberalizáciou odvetvia výroby elektrickej energie a rozhodnutím o financovaní tarify prostredníctvom povinných príspevkov. |
| --- | --- |

(194)

V druhej vete článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa uvádza, že „pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Spoločenstva, tieto opatrenia sa nebudú považovať za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu“. V rozhodnutiach o začatí konania sa Komisia na účely vyvodenia záveru, že tarifa pre Alcoa predstavuje novú pomoc, neodvoláva na toto ustanovenie. Ale pre dosiahnutie kompletnosti a keďže odvetvie výroby elektrickej energie bolo liberalizované pre obchodných koncových užívateľov po schválení pôvodnej tarify pre podnik Alumix, ktorá nepredstavuje pomoc, Komisia skúmala otázku, či by liberalizácia mohla mať význam pre klasifikáciu tarify ako existujúcej alebo novej pomoci. Alcoa tvrdí, že nie. Komisia zastáva názor spoločnosti Alcoa (92). Tarifa sa nestala štátnou pomocou v dôsledku otvorenia odvetvia výroby elektrickej energie hospodárskej súťaži, keďže príslušným referenčným rámcom pre hodnotenie pomoci poskytnutej spoločnosti Alcoa nie je trh s elektrickou energiou (na ktorom Alcoa nie je aktívna), ale trh s primárnym hliníkom. Okrem toho neexistuje žiadna príčinná súvislosť medzi liberalizáciou odvetvia výroby elektrickej energie a rozhodnutím o financovaní tarify prostredníctvom povinných príspevkov.

| (195) | Vo svojom podaní Alcoa tvrdí, že aj keď sa (hypoteticky) predpokladá, že tarifa by sa mohla stať pomocou, stalo by sa tak prostredníctvom zmeny trhových podmienok alebo iných vonkajších okolností, t. j. z dôvodu vývoja spoločného trhu. To by zaručovalo klasifikáciu opatrenia ako existujúcej pomoci. Preto Komisia preskúmala, či by sa prvá veta článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) 659/1999 mohla uplatňovať v posudzovanej veci. Toto ustanovenie považuje za existujúcu pomoc tie opatrenia, ktoré „sa stali pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval“. |
| --- | --- |

(195)

Vo svojom podaní Alcoa tvrdí, že aj keď sa (hypoteticky) predpokladá, že tarifa by sa mohla stať pomocou, stalo by sa tak prostredníctvom zmeny trhových podmienok alebo iných vonkajších okolností, t. j. z dôvodu vývoja spoločného trhu. To by zaručovalo klasifikáciu opatrenia ako existujúcej pomoci. Preto Komisia preskúmala, či by sa prvá veta článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) 659/1999 mohla uplatňovať v posudzovanej veci. Toto ustanovenie považuje za existujúcu pomoc tie opatrenia, ktoré „sa stali pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ju členský štát upravoval“.

| (196) | Komisia nemohla zistiť žiadny vývoj spoločného trhu zodpovedajúci definícii poskytnutej Súdnym dvorom, t. j. „zmenu hospodárskeho a právneho rámca dotknutého odvetvia vyvolanú posudzovaným opatrením“, vďaka ktorému by sa tarifa mohla považovať za pomoc (93). Samotná spoločnosť Alcoa nebola schopná identifikovať takúto zmenu a dokázať, že existuje príčinná súvislosť so zmenou charakteru tarify. Okrem toho, aj keby sa predpokladalo, že došlo k vývoju spoločného trhu – čo bolo odmietnuté – nemalo by to význam pre hodnotenie posudzovaného opatrenia: štatút existujúcej pomoci udelený hypotetickým vývojom spoločného trhu by nemohol pretrvávať aj po zavedení následnej podstatnej zmeny opatrenia členským štátom (mechanizmus financovania založený na štátnych zdrojov), okrem iného aj podľa druhého kritéria prvej vety článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) 659/1999. Keďže posudzované obdobie v tomto konaní nastalo až po tejto zmene, vývoj spoločného trhu nemôže zohrávať úlohu v hodnotení. Faktor vývoja, ktorý sa dostáva do hry po zavedení nového mechanizmu financovania, by bol rovnako irelevantný, pretože opatrenie predstavovalo štátnu pomoc už v čase vývoja. Preto sa môže tvrdenie spoločnosti Alcoa odmietnuť. |
| --- | --- |

(196)

Komisia nemohla zistiť žiadny vývoj spoločného trhu zodpovedajúci definícii poskytnutej Súdnym dvorom, t. j. „zmenu hospodárskeho a právneho rámca dotknutého odvetvia vyvolanú posudzovaným opatrením“, vďaka ktorému by sa tarifa mohla považovať za pomoc (93). Samotná spoločnosť Alcoa nebola schopná identifikovať takúto zmenu a dokázať, že existuje príčinná súvislosť so zmenou charakteru tarify. Okrem toho, aj keby sa predpokladalo, že došlo k vývoju spoločného trhu – čo bolo odmietnuté – nemalo by to význam pre hodnotenie posudzovaného opatrenia: štatút existujúcej pomoci udelený hypotetickým vývojom spoločného trhu by nemohol pretrvávať aj po zavedení následnej podstatnej zmeny opatrenia členským štátom (mechanizmus financovania založený na štátnych zdrojov), okrem iného aj podľa druhého kritéria prvej vety článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) 659/1999. Keďže posudzované obdobie v tomto konaní nastalo až po tejto zmene, vývoj spoločného trhu nemôže zohrávať úlohu v hodnotení. Faktor vývoja, ktorý sa dostáva do hry po zavedení nového mechanizmu financovania, by bol rovnako irelevantný, pretože opatrenie predstavovalo štátnu pomoc už v čase vývoja. Preto sa môže tvrdenie spoločnosti Alcoa odmietnuť.

| (197) | A nakoniec Komisia preskúmala, či by sa tarifa pre Alcoa mohla považovať za existujúcu pomoc na základe článku 1 písm. b) bodu ii) nariadenia (ES) 659/1999 o „autorizovanej pomoci, ktorá je schémou pomoci, a individuálnej pomoci, ktoré boli schválené Komisiou alebo Radou“. Argumenty spoločnosti Alcoa a Talianska vychádzajú z neobmedzenej platnosti schvaľovacieho rozhodnutia pre Alumix, čím sa tarifa pre Alcoa stala existujúcou pomocou na základe uvedeného ustanovenia. |
| --- | --- |

(197)

A nakoniec Komisia preskúmala, či by sa tarifa pre Alcoa mohla považovať za existujúcu pomoc na základe článku 1 písm. b) bodu ii) nariadenia (ES) 659/1999 o „autorizovanej pomoci, ktorá je schémou pomoci, a individuálnej pomoci, ktoré boli schválené Komisiou alebo Radou“. Argumenty spoločnosti Alcoa a Talianska vychádzajú z neobmedzenej platnosti schvaľovacieho rozhodnutia pre Alumix, čím sa tarifa pre Alcoa stala existujúcou pomocou na základe uvedeného ustanovenia.

| (198) | Alcoa a Taliansko tvrdia, že rozhodnutie o podniku Alumix nebolo časovo obmedzené (pozri odôvodnenia 93 a 119). V rozhodnutí o podniku Alumix Komisia uviedla, že zistila – s konečnou platnosťou – že tarifa pre Alcoa nebola opatrením pomoci. Okrem toho tvrdia, že rozšírenie existujúceho opatrenia pomoci by predstavovalo novú pomoc, ale ak sa rozšírené opatrenie nepovažuje za pomoc, neexistuje ani žiadna nová pomoc. Preto ak Komisia teraz zmení svoje hodnotenie a dospeje k záveru, že opatrenie je štátnou pomocou, tarifu, ktorú až doteraz používala Alcoa, treba v každom prípade považovať za existujúcu pomoc, alebo by sa ňou malo zaobchádzať ako s existujúcou pomocou, a to na základe judikatúry vo veci belgických koordinačných centier (94), a vrátenie by malo byť vylúčené (pozri odôvodnenie 94). |
| --- | --- |

(198)

Alcoa a Taliansko tvrdia, že rozhodnutie o podniku Alumix nebolo časovo obmedzené (pozri odôvodnenia 93 a 119). V rozhodnutí o podniku Alumix Komisia uviedla, že zistila – s konečnou platnosťou – že tarifa pre Alcoa nebola opatrením pomoci. Okrem toho tvrdia, že rozšírenie existujúceho opatrenia pomoci by predstavovalo novú pomoc, ale ak sa rozšírené opatrenie nepovažuje za pomoc, neexistuje ani žiadna nová pomoc. Preto ak Komisia teraz zmení svoje hodnotenie a dospeje k záveru, že opatrenie je štátnou pomocou, tarifu, ktorú až doteraz používala Alcoa, treba v každom prípade považovať za existujúcu pomoc, alebo by sa ňou malo zaobchádzať ako s existujúcou pomocou, a to na základe judikatúry vo veci belgických koordinačných centier (94), a vrátenie by malo byť vylúčené (pozri odôvodnenie 94).

6.3.1.   Časový rozsah rozhodnutia o podniku Alumix

| (199) | Je len prirodzené, že rozhodnutie Komisie, v ktorom sa konštatuje, že určité opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, podlieha časovému obmedzeniu, ak sa zakladá na teste podnikateľského subjektu konajúceho v podmienkach trhového hospodárstva a zahŕňa perspektívny pohľad na trhové podmienky, ktoré sa dajú náležite posúdiť až po uplynutí určitého obdobia (95). Skutočnosť, že existuje takéto časové obmedzenie, neznamená, že sa Komisia domnieva, že opatrenie sa po uplynutí obdobia stanoveného v rozhodnutí nevyhnutne stane štátnou pomocou. |
| --- | --- |

(199)

Je len prirodzené, že rozhodnutie Komisie, v ktorom sa konštatuje, že určité opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc, podlieha časovému obmedzeniu, ak sa zakladá na teste podnikateľského subjektu konajúceho v podmienkach trhového hospodárstva a zahŕňa perspektívny pohľad na trhové podmienky, ktoré sa dajú náležite posúdiť až po uplynutí určitého obdobia (95). Skutočnosť, že existuje takéto časové obmedzenie, neznamená, že sa Komisia domnieva, že opatrenie sa po uplynutí obdobia stanoveného v rozhodnutí nevyhnutne stane štátnou pomocou.

| (200) | Rozhodnutie o podniku Alumix bolo založené na vyhláške z 19. decembra 1995, ktorá stanovila tarifu na obdobie 10 rokov. Vyslovene špecifikovala, že tarifa by sa mala zrušiť po 31. decembri 2005. V prípade podniku Alumix Komisia uskutočnila komplexné hodnotenie cien a trendov v odvetví výroby elektrickej energie v priebehu 10 rokov, čo je vyjadrené v tabuľkách, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť rozhodnutia a stanovujú tarifu spoločnosti Alcoa len do roku 2005. Takéto ceny a trendy svojím charakterom podliehajú zmenám a Komisia by najmä vzhľadom na postupnú liberalizáciu energetických trhov nemohla urobiť časovo neobmedzené vyhlásenie, že dané opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(200)

Rozhodnutie o podniku Alumix bolo založené na vyhláške z 19. decembra 1995, ktorá stanovila tarifu na obdobie 10 rokov. Vyslovene špecifikovala, že tarifa by sa mala zrušiť po 31. decembri 2005. V prípade podniku Alumix Komisia uskutočnila komplexné hodnotenie cien a trendov v odvetví výroby elektrickej energie v priebehu 10 rokov, čo je vyjadrené v tabuľkách, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť rozhodnutia a stanovujú tarifu spoločnosti Alcoa len do roku 2005. Takéto ceny a trendy svojím charakterom podliehajú zmenám a Komisia by najmä vzhľadom na postupnú liberalizáciu energetických trhov nemohla urobiť časovo neobmedzené vyhlásenie, že dané opatrenie nepredstavuje štátnu pomoc.

| (201) | Preto sa musia zistenia rozhodnutia vykladať ako platné len do roku 2005. Súd prvého stupňa to jednoznačne uznal v bodoch 105 a 106 svojho rozsudku, v ktorých podporil rozhodnutie z roku 2006 o začatí konania (96). |
| --- | --- |

(201)

Preto sa musia zistenia rozhodnutia vykladať ako platné len do roku 2005. Súd prvého stupňa to jednoznačne uznal v bodoch 105 a 106 svojho rozsudku, v ktorých podporil rozhodnutie z roku 2006 o začatí konania (96).

| (202) | Taliansko tvrdí, že rozhodnutie o podniku Alumix bolo zámerne časovo neobmedzené z dôvodu uznania zamietnutia potreby dlhodobého opatrenia (pozri odôvodnenie 119). Príslušný odsek v rozhodnutí o podniku Alumix, na ktorý sa odvoláva Taliansko („reštrukturalizácia a obnova prevádzok podniku Alumix k opätovnej životaschopnosti zabezpečuje, že rozvoj týchto oblastí nebude krátkodobý, ale skôr dlhodobý“), sa nevzťahuje na tarify, ktoré nie sú považované za pomoc, ale na iné reštrukturalizačné opatrenia pomoci pre Alumix. Okrem toho príslušný odsek stanovuje len to, že pretrvávajúca prítomnosť podniku Alumix bude prispievať k dlhodobému rozvoju daných oblastí, a nemôže sa vykladať spôsobom, ktorý navrhuje Taliansko. |
| --- | --- |

(202)

Taliansko tvrdí, že rozhodnutie o podniku Alumix bolo zámerne časovo neobmedzené z dôvodu uznania zamietnutia potreby dlhodobého opatrenia (pozri odôvodnenie 119). Príslušný odsek v rozhodnutí o podniku Alumix, na ktorý sa odvoláva Taliansko („reštrukturalizácia a obnova prevádzok podniku Alumix k opätovnej životaschopnosti zabezpečuje, že rozvoj týchto oblastí nebude krátkodobý, ale skôr dlhodobý“), sa nevzťahuje na tarify, ktoré nie sú považované za pomoc, ale na iné reštrukturalizačné opatrenia pomoci pre Alumix. Okrem toho príslušný odsek stanovuje len to, že pretrvávajúca prítomnosť podniku Alumix bude prispievať k dlhodobému rozvoju daných oblastí, a nemôže sa vykladať spôsobom, ktorý navrhuje Taliansko.

| (203) | Na záver, vzhľadom na to, že platnosť rozhodnutia o podniku Alumix bola obmedzená do 31. decembra 2005, tarifa uplatňovaná od 1. januára 2006 podľa článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 predstavuje novú pomoc z dôvodu zmeny trvania opatrenia v súlade s rozsudkom vo veci Diputación Foral de Álava (97). |
| --- | --- |

(203)

Na záver, vzhľadom na to, že platnosť rozhodnutia o podniku Alumix bola obmedzená do 31. decembra 2005, tarifa uplatňovaná od 1. januára 2006 podľa článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 predstavuje novú pomoc z dôvodu zmeny trvania opatrenia v súlade s rozsudkom vo veci Diputación Foral de Álava (97).

6.3.2.   Zmena okolností vplývajúcich na platnosť rozhodnutia o podniku Alumix

| (204) | Komisia preskúmala argument spoločnosti Alcoa, že nikdy nedošlo „k zmene okolností“, ktoré by mohli ukončiť platnosť rozhodnutia o podniku Alumix, keďže ani liberalizácia trhu, ani úloha, ktorou bol poverený vyrovnávací fond, nemali vplyv na cenu platenú spoločnosťou Alcoa. Táto cena zostala v súlade s kritériami pre Alumix, takže zistenie Komisie, že opatrenie nepredstavuje pomoc, zostáva plne v platnosti (pozri odôvodnenie 93). |
| --- | --- |

(204)

Komisia preskúmala argument spoločnosti Alcoa, že nikdy nedošlo „k zmene okolností“, ktoré by mohli ukončiť platnosť rozhodnutia o podniku Alumix, keďže ani liberalizácia trhu, ani úloha, ktorou bol poverený vyrovnávací fond, nemali vplyv na cenu platenú spoločnosťou Alcoa. Táto cena zostala v súlade s kritériami pre Alumix, takže zistenie Komisie, že opatrenie nepredstavuje pomoc, zostáva plne v platnosti (pozri odôvodnenie 93).

| (205) | Preskúmaním faktov sa však zistilo, že tarifná schéma, ktorú Komisia zaznamenala v podniku Alumix, prešla podstatnou zmenou, ktorú sa Alcoa snaží minimalizovať ako len čisto administratívny detail, pričom ide o prechod od tarify, ktorú poskytoval dodávateľ elektrickej energie za trhových podmienok, k tarife, ktorá sa tak len nazýva, ale je výsledkom dotácie štátu. |
| --- | --- |

(205)

Preskúmaním faktov sa však zistilo, že tarifná schéma, ktorú Komisia zaznamenala v podniku Alumix, prešla podstatnou zmenou, ktorú sa Alcoa snaží minimalizovať ako len čisto administratívny detail, pričom ide o prechod od tarify, ktorú poskytoval dodávateľ elektrickej energie za trhových podmienok, k tarife, ktorá sa tak len nazýva, ale je výsledkom dotácie štátu.

| (206) | Je ťažké pozerať sa na túto zmenu ako na zmenu „čisto formálneho charakteru“ a „nemeniacu podstatu schválených taríf“, keďže nový mechanizmus financovania zmenil samotné hospodárske podmienky, na ktorých bolo založené rozhodnutie o podniku Alumix. |
| --- | --- |

(206)

Je ťažké pozerať sa na túto zmenu ako na zmenu „čisto formálneho charakteru“ a „nemeniacu podstatu schválených taríf“, keďže nový mechanizmus financovania zmenil samotné hospodárske podmienky, na ktorých bolo založené rozhodnutie o podniku Alumix.

| (207) | Stačí pripomenúť, že vo veci podniku Alumix sa posudzovanie sústredilo na dodávateľa elektrickej energie ENEL. Komisia sa na základe testu podnikateľského subjektu v trhovom hospodárstve domnieva, že zvýhodnená cena nepriniesla spoločnosti Alcoa výhodu, pretože pre ENEL bolo rozumné predávať elektrickú energiu za príslušnú cenu. Ale test podnikateľského subjektu v trhovom hospodárstve sa stáva bezvýznamným v situácii, keď tarifa už nie je dobrovoľne poskytovaná spoločnosťou ENEL (ktorá používa bežnú cenu), ale je výsledkom kompenzačnej platby zo strany štátu. V novej schéme už nie je správanie sa dodávateľa elektrickej energie podstatné. |
| --- | --- |

(207)

Stačí pripomenúť, že vo veci podniku Alumix sa posudzovanie sústredilo na dodávateľa elektrickej energie ENEL. Komisia sa na základe testu podnikateľského subjektu v trhovom hospodárstve domnieva, že zvýhodnená cena nepriniesla spoločnosti Alcoa výhodu, pretože pre ENEL bolo rozumné predávať elektrickú energiu za príslušnú cenu. Ale test podnikateľského subjektu v trhovom hospodárstve sa stáva bezvýznamným v situácii, keď tarifa už nie je dobrovoľne poskytovaná spoločnosťou ENEL (ktorá používa bežnú cenu), ale je výsledkom kompenzačnej platby zo strany štátu. V novej schéme už nie je správanie sa dodávateľa elektrickej energie podstatné.

| (208) | Okrem toho, skutočnosť, že 1. januára 2006 bol zavedený valorizačný mechanizmus s maximálne 4 % ročným nárastom cien pre spoločnosť Alcoa (pozri odôvodnenie 49), predstavuje ďalšiu podstatnú zmenu pôvodnej tarifnej schémy, a to takú, ktorá sa len ťažko môže považovať za zmenu v súlade s trhom vzhľadom na to, že počnúc rokom 2005 ceny elektrickej energie na veľkoobchodných trhoch neustále stúpali. |
| --- | --- |

(208)

Okrem toho, skutočnosť, že 1. januára 2006 bol zavedený valorizačný mechanizmus s maximálne 4 % ročným nárastom cien pre spoločnosť Alcoa (pozri odôvodnenie 49), predstavuje ďalšiu podstatnú zmenu pôvodnej tarifnej schémy, a to takú, ktorá sa len ťažko môže považovať za zmenu v súlade s trhom vzhľadom na to, že počnúc rokom 2005 ceny elektrickej energie na veľkoobchodných trhoch neustále stúpali.

| (209) | Na rozdiel od toho, čo tvrdí Alcoa, skutočnosť, že cena, ktorú platila Alcoa v rámci novej schémy až do konca roku 2005, je rovnaká ako cena, ktorá sa nepovažovala za pomoc v rozhodnutí o podniku Alumix, nemôže viesť k záveru, že opatrenie nebolo výrazne zmenené, ak sa má postupovať podľa stanoviska generálneho advokáta Fennellyho vo veci Taliansko a Sardegna Lines/Komisia (98). Pri posudzovaní toho, čo predstavuje výraznú zmenu pre opatrenie pomoci generálny advokát Fennelly uviedol, že „zavedenie celkom novej metódy účinne zabezpečujúcej rovnakú úroveň pomoci jednoznačne predstavuje výraznú zmenu pôvodnej schémy“. Takže posudzovaná tarifa je úplne odlišná od schémy posudzovanej v rozhodnutí o podniku Alumix. Zistenia týkajúce sa podniku Alumix sú preto v posudzovanej veci irelevantné a zostali by irelevantnými aj vtedy, ak by sa teoreticky predpokladalo, že rozhodnutie o podniku Alumix nie je časovo obmedzené. |
| --- | --- |

(209)

Na rozdiel od toho, čo tvrdí Alcoa, skutočnosť, že cena, ktorú platila Alcoa v rámci novej schémy až do konca roku 2005, je rovnaká ako cena, ktorá sa nepovažovala za pomoc v rozhodnutí o podniku Alumix, nemôže viesť k záveru, že opatrenie nebolo výrazne zmenené, ak sa má postupovať podľa stanoviska generálneho advokáta Fennellyho vo veci Taliansko a Sardegna Lines/Komisia (98). Pri posudzovaní toho, čo predstavuje výraznú zmenu pre opatrenie pomoci generálny advokát Fennelly uviedol, že „zavedenie celkom novej metódy účinne zabezpečujúcej rovnakú úroveň pomoci jednoznačne predstavuje výraznú zmenu pôvodnej schémy“. Takže posudzovaná tarifa je úplne odlišná od schémy posudzovanej v rozhodnutí o podniku Alumix. Zistenia týkajúce sa podniku Alumix sú preto v posudzovanej veci irelevantné a zostali by irelevantnými aj vtedy, ak by sa teoreticky predpokladalo, že rozhodnutie o podniku Alumix nie je časovo obmedzené.

| (210) | Z podobných dôvodov nie je rozsudok vo veci belgických koordinačných centier, na ktorý sa Alcoa odvoláva, platným základom pre uplatňovanie rovnakých procesných záruk, aké by sa uplatňovali na existujúcu pomoc. Tento rozsudok sa týka prípadov, v ktorých Komisia zmenila svoje hodnotenie schémy pôvodne nepovažovanej za pomoc. V bode 77 súd stanovil zásadu, že v takýchto prípadoch Komisia musí dodržiavať postup pre monitorovanie existujúcej pomoci. Táto zásada sa však uplatňuje len vtedy, ak schéma nebola podstatne zmenená. V posudzovanej veci členský štát podstatne zmenil tarifnú schému pre Alcoa, ako je uvedené v odôvodneniach 205 až 208. Preto v tomto prípade Komisia nevychádza zo svojho predchádzajúceho hodnotenia toho istého opatrenia, ale skôr posudzuje nové a rozdielne opatrenie. |
| --- | --- |

(210)

Z podobných dôvodov nie je rozsudok vo veci belgických koordinačných centier, na ktorý sa Alcoa odvoláva, platným základom pre uplatňovanie rovnakých procesných záruk, aké by sa uplatňovali na existujúcu pomoc. Tento rozsudok sa týka prípadov, v ktorých Komisia zmenila svoje hodnotenie schémy pôvodne nepovažovanej za pomoc. V bode 77 súd stanovil zásadu, že v takýchto prípadoch Komisia musí dodržiavať postup pre monitorovanie existujúcej pomoci. Táto zásada sa však uplatňuje len vtedy, ak schéma nebola podstatne zmenená. V posudzovanej veci členský štát podstatne zmenil tarifnú schému pre Alcoa, ako je uvedené v odôvodneniach 205 až 208. Preto v tomto prípade Komisia nevychádza zo svojho predchádzajúceho hodnotenia toho istého opatrenia, ale skôr posudzuje nové a rozdielne opatrenie.

| (211) | Opísané zmeny sa nemôžu oddeliť od pôvodnej schémy, keďže vplývajú na samotnú podstatu mechanizmu, a posudzovaná tarifa preto predstavuje pomoc v celom rozsahu v súlade s rozsudkom vo veci Gibraltár (99). |
| --- | --- |

(211)

Opísané zmeny sa nemôžu oddeliť od pôvodnej schémy, keďže vplývajú na samotnú podstatu mechanizmu, a posudzovaná tarifa preto predstavuje pomoc v celom rozsahu v súlade s rozsudkom vo veci Gibraltár (99).

6.3.3.   Závery k definícii tarify ako novej pomoci

| (212) | Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že predĺženie platnosti posudzovanej tarify pre Alcoa predstavuje novú pomoc od 1. januára 2006, teda od dátumu, kedy nadobudol účinnosť zákon č. 80/2005. |
| --- | --- |

(212)

Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že predĺženie platnosti posudzovanej tarify pre Alcoa predstavuje novú pomoc od 1. januára 2006, teda od dátumu, kedy nadobudol účinnosť zákon č. 80/2005.

6.4.   Oprávnenosť pomoci

| (213) | Podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES členské štáty musia oznámiť všetky plány poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nesmú uviesť navrhované opatrenia do platnosti, kým sa v oznamovacom postupe nedosiahne konečné rozhodnutie. |
| --- | --- |

(213)

Podľa článku 88 ods. 3 Zmluvy o ES členské štáty musia oznámiť všetky plány poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nesmú uviesť navrhované opatrenia do platnosti, kým sa v oznamovacom postupe nedosiahne konečné rozhodnutie.

| (214) | Pomoc je neoprávnená, keďže Taliansko neoznámilo článok 11 ods. 11 zákona č. 80/2005. |
| --- | --- |

(214)

Pomoc je neoprávnená, keďže Taliansko neoznámilo článok 11 ods. 11 zákona č. 80/2005.

6.5.   Zlučiteľnosť pomoci

| (215) | V rámci odchýlky od všeobecného zákazu štátnej pomoci uvedeného v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa pomoc môže vyhlásiť za zlučiteľnú, ak vyhovuje jednej z výnimiek stanovených v zmluve. |
| --- | --- |

(215)

V rámci odchýlky od všeobecného zákazu štátnej pomoci uvedeného v článku 87 ods. 1 Zmluvy o ES sa pomoc môže vyhlásiť za zlučiteľnú, ak vyhovuje jednej z výnimiek stanovených v zmluve.

| (216) | Štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Alcoa na základe článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 sa môže klasifikovať ako prevádzková pomoc, ktorá je v zásade nezlučiteľná so spoločným trhom. Vo veci 86/89 Taliansko/Komisia Súdny dvor dospel k záveru, že „posudzovaná pomoc, ktorá bola poskytnutá bez akýchkoľvek špecifických podmienok a výhradne na základe použitých množstiev, sa má považovať za prevádzkovú pomoc dotknutým podnikom a ako taká vplýva na podmienky obchodovania v rozsahu odporujúcom spoločným záujmom“ (100). |
| --- | --- |

(216)

Štátna pomoc poskytnutá spoločnosti Alcoa na základe článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 sa môže klasifikovať ako prevádzková pomoc, ktorá je v zásade nezlučiteľná so spoločným trhom. Vo veci 86/89 Taliansko/Komisia Súdny dvor dospel k záveru, že „posudzovaná pomoc, ktorá bola poskytnutá bez akýchkoľvek špecifických podmienok a výhradne na základe použitých množstiev, sa má považovať za prevádzkovú pomoc dotknutým podnikom a ako taká vplýva na podmienky obchodovania v rozsahu odporujúcom spoločným záujmom“ (100).

| (217) | Napríklad aj vo veci Siemens/Komisia Súd prvého stupňa pripomenul zásadu, že „prevádzková pomoc, t. j. pomoc určená na odbremenenie podniku od výdavkov, ktoré by musel normálne znášať vo svojom každodennom riadení alebo vo svojich obvyklých činnostiach, v zásade nepodlieha pôsobnosti článku 92 ods. 3 [teraz článok 87 ods. 3] ... Podľa príslušnej judikatúry, takáto pomoc v podstate narušuje hospodársku súťaž v tých odvetviach, v ktorých sa poskytuje, bez toho, že by vďaka svojmu charakteru dosiahla nejaký z cieľov uvedených v ustanoveniach o výnimkách“ (101). |
| --- | --- |

(217)

Napríklad aj vo veci Siemens/Komisia Súd prvého stupňa pripomenul zásadu, že „prevádzková pomoc, t. j. pomoc určená na odbremenenie podniku od výdavkov, ktoré by musel normálne znášať vo svojom každodennom riadení alebo vo svojich obvyklých činnostiach, v zásade nepodlieha pôsobnosti článku 92 ods. 3 [teraz článok 87 ods. 3] ... Podľa príslušnej judikatúry, takáto pomoc v podstate narušuje hospodársku súťaž v tých odvetviach, v ktorých sa poskytuje, bez toho, že by vďaka svojmu charakteru dosiahla nejaký z cieľov uvedených v ustanoveniach o výnimkách“ (101).

| (218) | Napriek tomu existujú jednoznačne definované situácie, za ktorých sa môže prevádzková pomoc poskytnúť. Predovšetkým sa prevádzková pomoc môže poskytovať v oblasti ochrany životného prostredia na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (102). Prevádzková pomoc môže byť výnimočne povolená aj ako regionálna pomoc v podporovaných oblastiach. Komisia preskúmala, či by tarifa pre Alcoa nemohla vyhovovať jednej z týchto kategórií. |
| --- | --- |

(218)

Napriek tomu existujú jednoznačne definované situácie, za ktorých sa môže prevádzková pomoc poskytnúť. Predovšetkým sa prevádzková pomoc môže poskytovať v oblasti ochrany životného prostredia na základe usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (102). Prevádzková pomoc môže byť výnimočne povolená aj ako regionálna pomoc v podporovaných oblastiach. Komisia preskúmala, či by tarifa pre Alcoa nemohla vyhovovať jednej z týchto kategórií.

| (219) | Komisia pripomína, že neexistuje žiadna možnosť povoliť tarifu ako environmentálnu pomoc, keďže účel posudzovanej tarify nie je environmentálneho charakteru. |
| --- | --- |

(219)

Komisia pripomína, že neexistuje žiadna možnosť povoliť tarifu ako environmentálnu pomoc, keďže účel posudzovanej tarify nie je environmentálneho charakteru.

6.5.1.   Zlučiteľnosť s usmerneniami pre národnú regionálnu pomoc (Sardínia)

| (220) | Vo výnimočných prípadoch sa môže prevádzková pomoc poskytnúť v podporovaných oblastiach oprávnených prijímať pomoc na základe výnimky uvedenej v článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. V priebehu posudzovaného obdobia región Veneto, kde sa nachádza taviareň Fusina, nebol oprávnený prijímať pomoc na základe článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Región Sardínie však bol oprávnený prijímať takúto pomoc až do konca roku 2006. Komisia preto preskúmala, či zvýhodnená tarifa pre taviareň spoločnosti Alcoa v Portovesme môžu byť oprávnené na základe usmernení z roku 1998 o národnej regionálnej pomoci (103). |
| --- | --- |

(220)

Vo výnimočných prípadoch sa môže prevádzková pomoc poskytnúť v podporovaných oblastiach oprávnených prijímať pomoc na základe výnimky uvedenej v článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. V priebehu posudzovaného obdobia región Veneto, kde sa nachádza taviareň Fusina, nebol oprávnený prijímať pomoc na základe článku 87 ods. 3 písm. a) Zmluvy o ES. Región Sardínie však bol oprávnený prijímať takúto pomoc až do konca roku 2006. Komisia preto preskúmala, či zvýhodnená tarifa pre taviareň spoločnosti Alcoa v Portovesme môžu byť oprávnené na základe usmernení z roku 1998 o národnej regionálnej pomoci (103).

| (221) | Podľa bodu 4.15 usmernení sa prevádzková pomoc môže výnimočne poskytnúť, ak je i) odôvodnená vzhľadom na jej príspevok k regionálnemu rozvoju a na jej charakter a ii) jej výška primeraná znevýhodneniu, ktoré sa usiluje zmierniť. Úlohou členského štátu je dokázať existenciu akéhokoľvek znevýhodnenia a odhadnúť jeho význam. V súlade s bodom 4.17 usmernení musí byť prevádzková pomoc časovo obmedzená a zároveň postupne redukovaná. |
| --- | --- |

(221)

Podľa bodu 4.15 usmernení sa prevádzková pomoc môže výnimočne poskytnúť, ak je i) odôvodnená vzhľadom na jej príspevok k regionálnemu rozvoju a na jej charakter a ii) jej výška primeraná znevýhodneniu, ktoré sa usiluje zmierniť. Úlohou členského štátu je dokázať existenciu akéhokoľvek znevýhodnenia a odhadnúť jeho význam. V súlade s bodom 4.17 usmernení musí byť prevádzková pomoc časovo obmedzená a zároveň postupne redukovaná.

| (222) | Taliansko tvrdí (pozri odôvodnenie 125), že pretrvávajúci problém s vysokými nákladmi na elektrickú energiu pri výrobe hliníka na Sardínii a vo Venete uznaný v rozhodnutí o podniku Alumix, odôvodňuje predĺženie tarify. |
| --- | --- |

(222)

Taliansko tvrdí (pozri odôvodnenie 125), že pretrvávajúci problém s vysokými nákladmi na elektrickú energiu pri výrobe hliníka na Sardínii a vo Venete uznaný v rozhodnutí o podniku Alumix, odôvodňuje predĺženie tarify.

| (223) | Rozhodnutie o podniku Alumix neschvaľuje tarifu na obdobie rokov 1996 – 2005 ako regionálnu pomoc, ale stanovuje, že tarifa nepredstavuje pomoc. Preto nie je možné tvrdiť, že v prípade podniku Alumix Komisia uznala, že poskytnutie prevádzkovej pomoci bolo odôvodnené na základe regionálnych podmienok. |
| --- | --- |

(223)

Rozhodnutie o podniku Alumix neschvaľuje tarifu na obdobie rokov 1996 – 2005 ako regionálnu pomoc, ale stanovuje, že tarifa nepredstavuje pomoc. Preto nie je možné tvrdiť, že v prípade podniku Alumix Komisia uznala, že poskytnutie prevádzkovej pomoci bolo odôvodnené na základe regionálnych podmienok.

| (224) | Podľa článku 2 usmernení „individuálna pomoc ad hoc realizovaná v prospech jedného podniku alebo pomoc obmedzená na jednu oblasť činnosti môže mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž na príslušnom trhu, pričom jej účinky na regionálny rozvoj budú pravdepodobne príliš obmedzené ... Preto sa príslušné výnimky [zo všeobecného zákazu pomoci] bežne povoľujú len pre mnohoodvetvové schémy pomoci otvorené v danom regióne pre všetky podniky v dotknutých odvetviach“. Tarifa za elektrickú energiu, ktorá sa poskytla selektívne niekoľkým individuálnym podnikom v odvetví kovoobrábania, jednoznačne nie je v súlade s duchom regionálnej pomoci, ktorá sa chápe ako mnohoodvetvová. Ale keďže neexistuje absolútny zákaz pomoci ad hoc, Komisia zvážila, či existujú mimoriadne okolnosti, ktoré by odôvodnili poskytnutie tarify. |
| --- | --- |

(224)

Podľa článku 2 usmernení „individuálna pomoc ad hoc realizovaná v prospech jedného podniku alebo pomoc obmedzená na jednu oblasť činnosti môže mať výrazný vplyv na hospodársku súťaž na príslušnom trhu, pričom jej účinky na regionálny rozvoj budú pravdepodobne príliš obmedzené ... Preto sa príslušné výnimky [zo všeobecného zákazu pomoci] bežne povoľujú len pre mnohoodvetvové schémy pomoci otvorené v danom regióne pre všetky podniky v dotknutých odvetviach“. Tarifa za elektrickú energiu, ktorá sa poskytla selektívne niekoľkým individuálnym podnikom v odvetví kovoobrábania, jednoznačne nie je v súlade s duchom regionálnej pomoci, ktorá sa chápe ako mnohoodvetvová. Ale keďže neexistuje absolútny zákaz pomoci ad hoc, Komisia zvážila, či existujú mimoriadne okolnosti, ktoré by odôvodnili poskytnutie tarify.

| (225) | Komisia predovšetkým posudzovala nedostatky sardínskeho trhu s elektrickou energiou zdokumentované Talianskom a spoločnosťou Alcoa. |
| --- | --- |

(225)

Komisia predovšetkým posudzovala nedostatky sardínskeho trhu s elektrickou energiou zdokumentované Talianskom a spoločnosťou Alcoa.

6.5.1.1.   Sardínsky trh s elektrickou energiou v talianskom kontexte

| (226) | Taliansky trh s elektrickou energiou je vo všeobecnosti vysoko koncentrovaný, aj keď menej v severných oblastiach. Dominantným prevádzkovateľom vo všetkých oblastiach je bývalá monopolná spoločnosť ENEL, avšak s výnimkou Sardínie, kde sa delí o dvojitý monopol so spoločnosťou E.ON. ENEL sa vyznačuje výrazným vplyvom na trhu a taliansky úrad pre hospodársku súťaž zistil, že v rokoch 2004 – 2005 tento svoj vplyv zneužil. Ceny elektrickej energie sú v Taliansku vo všeobecnosti vysoké z dôvodu zloženia jej výroby založenej z veľkej miery na fosílnych palivách (hlavne na plyne), absencie jadrových elektrární a nepriechodnosti spojovacieho vedenia so zvyškom Európy. |
| --- | --- |

(226)

Taliansky trh s elektrickou energiou je vo všeobecnosti vysoko koncentrovaný, aj keď menej v severných oblastiach. Dominantným prevádzkovateľom vo všetkých oblastiach je bývalá monopolná spoločnosť ENEL, avšak s výnimkou Sardínie, kde sa delí o dvojitý monopol so spoločnosťou E.ON. ENEL sa vyznačuje výrazným vplyvom na trhu a taliansky úrad pre hospodársku súťaž zistil, že v rokoch 2004 – 2005 tento svoj vplyv zneužil. Ceny elektrickej energie sú v Taliansku vo všeobecnosti vysoké z dôvodu zloženia jej výroby založenej z veľkej miery na fosílnych palivách (hlavne na plyne), absencie jadrových elektrární a nepriechodnosti spojovacieho vedenia so zvyškom Európy.

| (227) | Na Sardínii, ktorá predstavuje 4,1 % čistého inštalovaného výkonu Talianska (104), elektrickú energiu vyrábajú predovšetkým tepelné elektrárne využívajúce fosílne palivá (uhlie, palivový olej, rafinérsky decht). Ostrov nemá žiadnu infraštruktúru pre zemný plyn. |
| --- | --- |

(227)

Na Sardínii, ktorá predstavuje 4,1 % čistého inštalovaného výkonu Talianska (104), elektrickú energiu vyrábajú predovšetkým tepelné elektrárne využívajúce fosílne palivá (uhlie, palivový olej, rafinérsky decht). Ostrov nemá žiadnu infraštruktúru pre zemný plyn.

| (228) | Sardínia trpí nadmernou výrobnou kapacitou, predovšetkým v segmente s vysokými nákladmi (elektrárne poháňané naftou) v dôsledku neuskutočnených plánov vlády sústrediť taliansky ťažký priemysel na tomto ostrove. Viedlo to k nadmerným investíciám spoločnosti ENEL do elektrární. Okrem toho, že sú takéto elektrárne štrukturálne nákladnejšie, stávajú sa aj rýchlejšie technicky zastaranými. Aj vývoz sardínskej elektriny na taliansku pevninu je obmedzený nízkou kapacitou spojovacieho vedenia (105), ktoré je preťažené. |
| --- | --- |

(228)

Sardínia trpí nadmernou výrobnou kapacitou, predovšetkým v segmente s vysokými nákladmi (elektrárne poháňané naftou) v dôsledku neuskutočnených plánov vlády sústrediť taliansky ťažký priemysel na tomto ostrove. Viedlo to k nadmerným investíciám spoločnosti ENEL do elektrární. Okrem toho, že sú takéto elektrárne štrukturálne nákladnejšie, stávajú sa aj rýchlejšie technicky zastaranými. Aj vývoz sardínskej elektriny na taliansku pevninu je obmedzený nízkou kapacitou spojovacieho vedenia (105), ktoré je preťažené.

| (229) | Dve energetické spoločnosti ENEL a E.ON spolu vlastnia na Sardínii 95 % podielu na trhu s elektrickou energiou (približne 58 % E.ON a 42 % ENEL). Podľa prešetrovania v energetickom odvetví (106) v súvislosti s hospodárskou súťažou je možné klasifikovať Sardíniu ako dvojitý monopol s kolektívnou dominanciou. Koncentrácia trhu je vysoká, ale nie najvyššia v Taliansku (107). Vzhľadom na to, že spoločnosti E.ON a ENEL kontrolujú takmer všetky stredné až špičkové elektrárne, stanovujú cenu elektrickej energie prakticky po celý deň. Zdá sa však, že situácia na Sardínii je menej kritická než na juhu Talianska (108), kde spoločnosť ENEL stanovuje cenu po celý čas sama. |
| --- | --- |

(229)

Dve energetické spoločnosti ENEL a E.ON spolu vlastnia na Sardínii 95 % podielu na trhu s elektrickou energiou (približne 58 % E.ON a 42 % ENEL). Podľa prešetrovania v energetickom odvetví (106) v súvislosti s hospodárskou súťažou je možné klasifikovať Sardíniu ako dvojitý monopol s kolektívnou dominanciou. Koncentrácia trhu je vysoká, ale nie najvyššia v Taliansku (107). Vzhľadom na to, že spoločnosti E.ON a ENEL kontrolujú takmer všetky stredné až špičkové elektrárne, stanovujú cenu elektrickej energie prakticky po celý deň. Zdá sa však, že situácia na Sardínii je menej kritická než na juhu Talianska (108), kde spoločnosť ENEL stanovuje cenu po celý čas sama.

| (230) | Veľkoobchodné ceny elektrickej energie v Taliansku patria medzi najvyššie v Európe (109) a ceny na Sardínii patria medzi najvyššie v Taliansku. V roku 2007 priemerná vnútroštátna cena (PUN) predstavovala 70,99 EUR/MWh, kým priemerná oblastná cena na Sardínii predstavovala 75,00 EUR/MWh, čo je pokles v porovnaní s 80,00 EUR/MWh v roku 2006 (110). V rokoch 2008 a 2009 začali priemerné regionálne ceny na Sardínii znovu stúpať. V prvej polovici roku 2009 boli ceny na Sardínii neustále vyššie ako vnútroštátny priemer (s priemernou cenou 106,60 EUR/MWh v porovnaní s PUN 60,50 EUR/MWh). Neexistujú žiadne hodnoty týkajúce sa cien súvisiacich s dvojstrannými zmluvami na Sardínii, keďže takéto údaje nie sú verejne dostupné a Taliansko sa rozhodlo, že ich neposkytne (pozri odôvodnenie 63). |
| --- | --- |

(230)

Veľkoobchodné ceny elektrickej energie v Taliansku patria medzi najvyššie v Európe (109) a ceny na Sardínii patria medzi najvyššie v Taliansku. V roku 2007 priemerná vnútroštátna cena (PUN) predstavovala 70,99 EUR/MWh, kým priemerná oblastná cena na Sardínii predstavovala 75,00 EUR/MWh, čo je pokles v porovnaní s 80,00 EUR/MWh v roku 2006 (110). V rokoch 2008 a 2009 začali priemerné regionálne ceny na Sardínii znovu stúpať. V prvej polovici roku 2009 boli ceny na Sardínii neustále vyššie ako vnútroštátny priemer (s priemernou cenou 106,60 EUR/MWh v porovnaní s PUN 60,50 EUR/MWh). Neexistujú žiadne hodnoty týkajúce sa cien súvisiacich s dvojstrannými zmluvami na Sardínii, keďže takéto údaje nie sú verejne dostupné a Taliansko sa rozhodlo, že ich neposkytne (pozri odôvodnenie 63).

| (231) | Záverom možno povedať, že trh s elektrickou energiou na Sardínii trpí kombináciou problémov (niektoré z nich sú však spoločné aj pre zvyšok Talianska), ktoré sa dajú zhrnúť takto: vysoké ceny, vysoký stupeň koncentrácie trhu, vplyv dominantných prevádzkovateľov na trhu, nadmerná výrobná kapacita v segmente s vysokými nákladmi, relatívna neefektívnosť elektrární, ktoré sa stávajú zastaranými, nedostatočný prístup k infraštruktúre pre zemný plyn a nepostačujúce spojovacie vedenie. |
| --- | --- |

(231)

Záverom možno povedať, že trh s elektrickou energiou na Sardínii trpí kombináciou problémov (niektoré z nich sú však spoločné aj pre zvyšok Talianska), ktoré sa dajú zhrnúť takto: vysoké ceny, vysoký stupeň koncentrácie trhu, vplyv dominantných prevádzkovateľov na trhu, nadmerná výrobná kapacita v segmente s vysokými nákladmi, relatívna neefektívnosť elektrární, ktoré sa stávajú zastaranými, nedostatočný prístup k infraštruktúre pre zemný plyn a nepostačujúce spojovacie vedenie.

6.5.1.2.   Prínos pre regionálny rozvoju

| (232) | Prvá otázka, ktorá sa má vyriešiť je, či takéto problémy majú závažný dopad na hospodársky rozvoj Sardínie. Ceny elektrickej energie sú na ostrove vysoké a spojovacie vedenie je obmedzené. Vo veci 34/02 (111) Komisia neakceptovala tvrdenie, že nedostatok energetických spojení na Sardínii by sa mal považovať za nevýhodu pre rozvoj malých a stredných podnikov. |
| --- | --- |

(232)

Prvá otázka, ktorá sa má vyriešiť je, či takéto problémy majú závažný dopad na hospodársky rozvoj Sardínie. Ceny elektrickej energie sú na ostrove vysoké a spojovacie vedenie je obmedzené. Vo veci 34/02 (111) Komisia neakceptovala tvrdenie, že nedostatok energetických spojení na Sardínii by sa mal považovať za nevýhodu pre rozvoj malých a stredných podnikov.

| (233) | Hoci je pravda, že stredné a malé podniky trpia v dôsledku vysokých cien elektrickej energie menej oproti veľkým, energeticky náročným podnikom, napriek tomu sa prosperita samostatného odvetvia nemôže automaticky porovnávať s prosperitou regiónu. Povedané inými slovami, prevádzková pomoc v podporovanom regióne nemôže byť povolená na základe problémov jedného odvetvia, ale musí sa dokázať, že predstavuje trvalý prínos pre regionálny rozvoj. Komisia sa domnieva, že regionálne znevýhodnenie vyplývajúce zo stavu trhu s elektrickou energiou na Sardínii nebolo Talianskom dostatočne zdôvodnené. |
| --- | --- |

(233)

Hoci je pravda, že stredné a malé podniky trpia v dôsledku vysokých cien elektrickej energie menej oproti veľkým, energeticky náročným podnikom, napriek tomu sa prosperita samostatného odvetvia nemôže automaticky porovnávať s prosperitou regiónu. Povedané inými slovami, prevádzková pomoc v podporovanom regióne nemôže byť povolená na základe problémov jedného odvetvia, ale musí sa dokázať, že predstavuje trvalý prínos pre regionálny rozvoj. Komisia sa domnieva, že regionálne znevýhodnenie vyplývajúce zo stavu trhu s elektrickou energiou na Sardínii nebolo Talianskom dostatočne zdôvodnené.

| (234) | Ale aj keby sa predpokladala existencia regionálneho znevýhodnenia, stále sa musia dodržiavať kritériá stanovené v usmerneniach. Pomoc musí trvalo udržateľne prispievať k regionálnemu rozvoju a musí byť úmerná znevýhodneniu, ktoré sa usiluje zmierniť. |
| --- | --- |

(234)

Ale aj keby sa predpokladala existencia regionálneho znevýhodnenia, stále sa musia dodržiavať kritériá stanovené v usmerneniach. Pomoc musí trvalo udržateľne prispievať k regionálnemu rozvoju a musí byť úmerná znevýhodneniu, ktoré sa usiluje zmierniť.

| (235) | V posudzovanej veci je nepravdepodobné, že by takáto prevádzková pomoc predstavovala trvalo udržateľný príspevok k regionálnemu rozvoju. Aj keby sa pripustilo, že by udržanie taviarne hliníka spoločnosti Alcoa (alebo iných príjemcov zvýhodnených taríf) na ostrove prispelo k zvýšeniu zamestnanosti a zachovaniu výrobnej základne na ostrove, takéto účinky by neboli trvalé. Samotná spoločnosť Alcoa tvrdí, že odstránenie tarify by znamenalo okamžité zatvorenie taviarne v Portovesme. Talianske orgány prezentujú tarifu ako dočasné opatrenie určené do roku 2010, kedy sa má dokončiť prebiehajúci projekt infraštruktúry pre výrobu elektrickej energie a spojovacie vedenie (potrubie GALSI a podmorský kábel SAPEI). Otázkou zostáva, či sú takéto štrukturálne zmeny schopné znížiť ceny elektrickej energie na úroveň zlučiteľnú s potrebami výrobcov hliníka. Komisia sa domnieva, že vďaka novej infraštruktúre bude Sardínia schopná vyrábať a predávať elektrickú energiu za približne rovnakú cenu ako na talianskej pevnine, čím sa odstráni regionálna nerovnosť. Komisia však nevidí, že tieto projekty by mohli znížiť ceny elektrickej energie o polovicu na hodnotu 30 EUR/MWh, ktorá je podľa spoločnosti Alcoa potrebná na dosiahnutie ziskovosti jej taviarne. |
| --- | --- |

(235)

V posudzovanej veci je nepravdepodobné, že by takáto prevádzková pomoc predstavovala trvalo udržateľný príspevok k regionálnemu rozvoju. Aj keby sa pripustilo, že by udržanie taviarne hliníka spoločnosti Alcoa (alebo iných príjemcov zvýhodnených taríf) na ostrove prispelo k zvýšeniu zamestnanosti a zachovaniu výrobnej základne na ostrove, takéto účinky by neboli trvalé. Samotná spoločnosť Alcoa tvrdí, že odstránenie tarify by znamenalo okamžité zatvorenie taviarne v Portovesme. Talianske orgány prezentujú tarifu ako dočasné opatrenie určené do roku 2010, kedy sa má dokončiť prebiehajúci projekt infraštruktúry pre výrobu elektrickej energie a spojovacie vedenie (potrubie GALSI a podmorský kábel SAPEI). Otázkou zostáva, či sú takéto štrukturálne zmeny schopné znížiť ceny elektrickej energie na úroveň zlučiteľnú s potrebami výrobcov hliníka. Komisia sa domnieva, že vďaka novej infraštruktúre bude Sardínia schopná vyrábať a predávať elektrickú energiu za približne rovnakú cenu ako na talianskej pevnine, čím sa odstráni regionálna nerovnosť. Komisia však nevidí, že tieto projekty by mohli znížiť ceny elektrickej energie o polovicu na hodnotu 30 EUR/MWh, ktorá je podľa spoločnosti Alcoa potrebná na dosiahnutie ziskovosti jej taviarne.

| (236) | Komisia ďalej pripomína, že existencia štátnych dotácií určených na zníženie nákladov na elektrickú energiu pre veľkoodberateľov nestimuluje dodávateľov elektrickej energie k znižovaniu cien v obavách zo straty svojich najväčších zákazníkov a nebráni zhoršovaniu ich štruktúry nákladov. Naopak dotácie majú tendenciu zintenzívňovať motiváciu dodávateľov využívať svoj vplyv na trhu. Preto, aj keby v súčasnej situácii nadmernej kapacity bola pravda, že Alcoa by bola normálne schopná dosiahnuť konkurencieschopnú cenu, neplatilo by to pre vplyv dodávateľov elektrickej energie na trhu (ktorí majú záujem na udržaní vysokých cien, pozri odôvodnenie 121, resp. 99), a Komisia sa domnieva, že zvýhodnená tarifa nie je vhodným nástrojom na obmedzovanie takéhoto vplyvu na trhu. |
| --- | --- |

(236)

Komisia ďalej pripomína, že existencia štátnych dotácií určených na zníženie nákladov na elektrickú energiu pre veľkoodberateľov nestimuluje dodávateľov elektrickej energie k znižovaniu cien v obavách zo straty svojich najväčších zákazníkov a nebráni zhoršovaniu ich štruktúry nákladov. Naopak dotácie majú tendenciu zintenzívňovať motiváciu dodávateľov využívať svoj vplyv na trhu. Preto, aj keby v súčasnej situácii nadmernej kapacity bola pravda, že Alcoa by bola normálne schopná dosiahnuť konkurencieschopnú cenu, neplatilo by to pre vplyv dodávateľov elektrickej energie na trhu (ktorí majú záujem na udržaní vysokých cien, pozri odôvodnenie 121, resp. 99), a Komisia sa domnieva, že zvýhodnená tarifa nie je vhodným nástrojom na obmedzovanie takéhoto vplyvu na trhu.

| (237) | Okrem toho treba pripomenúť, že rozhodnutie o podniku Alumix bolo založené na opačnom predpoklade, t. j. že veľkí zákazníci ako spoločnosť Alcoa majú vplyv na trhu vo forme značnej vyjednávacej sily voči spoločnosti ENEL a že preto keby bol ENEL súkromnou spoločnosťou, predával by za nižšiu cenu. |
| --- | --- |

(237)

Okrem toho treba pripomenúť, že rozhodnutie o podniku Alumix bolo založené na opačnom predpoklade, t. j. že veľkí zákazníci ako spoločnosť Alcoa majú vplyv na trhu vo forme značnej vyjednávacej sily voči spoločnosti ENEL a že preto keby bol ENEL súkromnou spoločnosťou, predával by za nižšiu cenu.

6.5.1.3.   Proporcionalita

| (238) | Dotácie poskytnuté spoločnosti Alcoa sú omnoho vyššie než akýkoľvek rozdiel, ktorý môže existovať medzi cenami elektrickej energie na pevnine Talianska a cenami na Sardínii pre tú istú kategóriu zákazníkov. Preto tarifa nie je primeraná regionálnemu znevýhodneniu, ktoré sa údajne usiluje zmierniť. |
| --- | --- |

(238)

Dotácie poskytnuté spoločnosti Alcoa sú omnoho vyššie než akýkoľvek rozdiel, ktorý môže existovať medzi cenami elektrickej energie na pevnine Talianska a cenami na Sardínii pre tú istú kategóriu zákazníkov. Preto tarifa nie je primeraná regionálnemu znevýhodneniu, ktoré sa údajne usiluje zmierniť.

6.5.1.4.   Klesajúci charakter

| (239) | Regionálna prevádzková pomoc musí mať klesajúci charakter (pozri bod 4.17 usmernení o regionálnej pomoci). V rámci valorizačného mechanizmu zavedeného článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 sa podľa výkladu AEEG (pozri odôvodnenia 49 a 50) tarifa každoročne zvyšuje o percentuálny podiel vyjadrujúci trendy v cenách elektrickej energie v EÚ, ale nárast nesmie prekročiť 4 %. Takáto tarifa má klesajúci charakter len vtedy, keď klesajú čisté priemerné ceny v EÚ (keďže tarifa pre Alcoa nemôže klesať, ale len stúpať). Vo všetkých ostatných prípadoch má tarifa vzrastajúci charakter a prináša rastúcu výhodu pre spoločnosť Alcoa (112). Takže vzhľadom na rýchly nárast cien v EÚ od zavedenia posudzovanej tarify pomoc pre spoločnosť Alcoa v reálnych hodnotách neustále vzrastala. |
| --- | --- |

(239)

Regionálna prevádzková pomoc musí mať klesajúci charakter (pozri bod 4.17 usmernení o regionálnej pomoci). V rámci valorizačného mechanizmu zavedeného článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 sa podľa výkladu AEEG (pozri odôvodnenia 49 a 50) tarifa každoročne zvyšuje o percentuálny podiel vyjadrujúci trendy v cenách elektrickej energie v EÚ, ale nárast nesmie prekročiť 4 %. Takáto tarifa má klesajúci charakter len vtedy, keď klesajú čisté priemerné ceny v EÚ (keďže tarifa pre Alcoa nemôže klesať, ale len stúpať). Vo všetkých ostatných prípadoch má tarifa vzrastajúci charakter a prináša rastúcu výhodu pre spoločnosť Alcoa (112). Takže vzhľadom na rýchly nárast cien v EÚ od zavedenia posudzovanej tarify pomoc pre spoločnosť Alcoa v reálnych hodnotách neustále vzrastala.

6.5.1.5.   Závery o zlučiteľnosti opatrenia ako regionálnej pomoci pre Sardíniu

| (240) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že rozšírenie posudzovanej tarify ako regionálnej pomoci sa nemôže považovať za zlučiteľné podľa usmernení z roku 1998 o národnej regionálnej pomoci. Keďže podľa článku 87 ods. 3 písm. a) sa Sardínii prestala poskytovať pomoc na celé obdobie rokov 2007 – 2013, nie je potrebné skúmať zlučiteľnosť pomoci na základe usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

(240)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že rozšírenie posudzovanej tarify ako regionálnej pomoci sa nemôže považovať za zlučiteľné podľa usmernení z roku 1998 o národnej regionálnej pomoci. Keďže podľa článku 87 ods. 3 písm. a) sa Sardínii prestala poskytovať pomoc na celé obdobie rokov 2007 – 2013, nie je potrebné skúmať zlučiteľnosť pomoci na základe usmernení pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013.

6.5.2.   Ďalšie úvahy týkajúce sa zlučiteľnosti (Veneto a Sardínia)

| (241) | Taliansko a Alcoa tvrdili, že tarifa pre Alcoa slúži na účely nápravy nedostatkov na trhoch s elektrickou energiou, na ktorých sa ešte nezaviedli konkurencieschopné ceny. Vysoké ceny energie údajne ohrozujú konkurencieschopnosť energeticky náročných odvetví, vrátane výroby primárneho hliníka. Tvrdí sa, že pomoc zabráni presunu spoločnosti mimo Európy. Pomoc má údajne stimulujúci účinok, keďže v opačnom prípade za absencie pomoci by spoločnosť zatvorila svoje taviarne na Sardínii a vo Venete. |
| --- | --- |

(241)

Taliansko a Alcoa tvrdili, že tarifa pre Alcoa slúži na účely nápravy nedostatkov na trhoch s elektrickou energiou, na ktorých sa ešte nezaviedli konkurencieschopné ceny. Vysoké ceny energie údajne ohrozujú konkurencieschopnosť energeticky náročných odvetví, vrátane výroby primárneho hliníka. Tvrdí sa, že pomoc zabráni presunu spoločnosti mimo Európy. Pomoc má údajne stimulujúci účinok, keďže v opačnom prípade za absencie pomoci by spoločnosť zatvorila svoje taviarne na Sardínii a vo Venete.

| (242) | Vzhľadom na takéto tvrdenia je možné dospieť k nasledujúcim všeobecným postrehom. Nedokonalé fungovanie trhov s elektrickou energiou sa nemôže stricto sensu považovať za zlyhanie trhu: tento pojem sa vzťahuje na neschopnosť samotného konkurencieschopného trhu zabezpečiť sociálne optimálne výsledky, kým posudzovaný problém spočíva v tom, že dotknuté trhy nie sú dostatočne konkurencieschopné. Riešenie je len v intenzívnejšej – a nie slabšej – hospodárskej súťaži, pomocou vytvorenia skutočne integrovaného energetického trhu. Tarify elektrickej energie stanovené štátom majú vo všeobecnosti opačný účinok, t. j. vylučujú nové subjekty a vytvárajú im prekážky, čím bránia integrácii trhu. Preto sa Komisia domnieva, že prevádzková pomoc vo forme umelo nízkych taríf elektrickej energie nie je vhodným nástrojom na nápravu nedostatkov trhov s elektrickou energiou. |
| --- | --- |

(242)

Vzhľadom na takéto tvrdenia je možné dospieť k nasledujúcim všeobecným postrehom. Nedokonalé fungovanie trhov s elektrickou energiou sa nemôže stricto sensu považovať za zlyhanie trhu: tento pojem sa vzťahuje na neschopnosť samotného konkurencieschopného trhu zabezpečiť sociálne optimálne výsledky, kým posudzovaný problém spočíva v tom, že dotknuté trhy nie sú dostatočne konkurencieschopné. Riešenie je len v intenzívnejšej – a nie slabšej – hospodárskej súťaži, pomocou vytvorenia skutočne integrovaného energetického trhu. Tarify elektrickej energie stanovené štátom majú vo všeobecnosti opačný účinok, t. j. vylučujú nové subjekty a vytvárajú im prekážky, čím bránia integrácii trhu. Preto sa Komisia domnieva, že prevádzková pomoc vo forme umelo nízkych taríf elektrickej energie nie je vhodným nástrojom na nápravu nedostatkov trhov s elektrickou energiou.

| (243) | Treba pripomenúť, že často citované závery špecializovaných fór, akým je napríklad skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie (pozri odôvodnenia 78 a 124), neodporúčajú, aby sa na účely riešenia problémov konkurencieschopnosti vyvolaných vysokými cenami energie používala osobitná štátna pomoc, ale zastávajú názor, že je potrebné dosiahnuť plné dodržiavanie platných pravidiel štátnej pomoci (113). |
| --- | --- |

(243)

Treba pripomenúť, že často citované závery špecializovaných fór, akým je napríklad skupina na vysokej úrovni pre konkurencieschopnosť, energetiku a životné prostredie (pozri odôvodnenia 78 a 124), neodporúčajú, aby sa na účely riešenia problémov konkurencieschopnosti vyvolaných vysokými cenami energie používala osobitná štátna pomoc, ale zastávajú názor, že je potrebné dosiahnuť plné dodržiavanie platných pravidiel štátnej pomoci (113).

| (244) | Komisia vyjadrila pochybnosti o podobných argumentoch spájajúcich opatrenia pomoci s cieľom zabrániť presunu odvetvia mimo EÚ vo veci Terni (114) a z podobných dôvodov nepovažuje za potrebné hlbšie analyzovať túto otázku v tejto diskusii. |
| --- | --- |

(244)

Komisia vyjadrila pochybnosti o podobných argumentoch spájajúcich opatrenia pomoci s cieľom zabrániť presunu odvetvia mimo EÚ vo veci Terni (114) a z podobných dôvodov nepovažuje za potrebné hlbšie analyzovať túto otázku v tejto diskusii.

| (245) | V súčasnej situácii charakterizovanej nízkymi cenami hliníka na svetových trhoch (spôsobenej poklesom svetového dopytu z dôvodu hospodárskej krízy) by talianske taviarne spoločnosti Alcoa bez zvýhodnenej tarify neboli ziskové alebo by fungovali zo stratou. Ich zatvorenie sa nedá vylúčiť ani v prípade pôsobenia iných faktorov na takéto rozhodnutie, vrátane napríklad sociálnych a environmentálnych nákladov vyplývajúcich zo zatvorenia alebo nákladov a časového rámca súvisiacich s inštaláciou novej kapacity potenciálne potrebnej na zabránenie strate podielu na trhu. |
| --- | --- |

(245)

V súčasnej situácii charakterizovanej nízkymi cenami hliníka na svetových trhoch (spôsobenej poklesom svetového dopytu z dôvodu hospodárskej krízy) by talianske taviarne spoločnosti Alcoa bez zvýhodnenej tarify neboli ziskové alebo by fungovali zo stratou. Ich zatvorenie sa nedá vylúčiť ani v prípade pôsobenia iných faktorov na takéto rozhodnutie, vrátane napríklad sociálnych a environmentálnych nákladov vyplývajúcich zo zatvorenia alebo nákladov a časového rámca súvisiacich s inštaláciou novej kapacity potenciálne potrebnej na zabránenie strate podielu na trhu.

6.5.3.   Návrh virtuálnej elektrárne (Sardínia)

| (246) | V liste z 19. januára 2007 (ďalej len „list z roku 2007“) pracovníci Generálneho riaditeľstva Komisie pre hospodársku súťaž vyjadrili myšlienku prechodných opatrení pre postupné zrušenie tarify na Sardínii. Situácia prevládajúca na sardínskom trhu, čiastočne z dôvodu jeho izolácie, obmedzenej kapacity spojovacieho vedenia s talianskou pevninou a nepriaznivých podmienok hospodárskej súťaže, sa javí ako na výnimočnom základe vhodná pre schválenie prevádzkovej pomoci vo forme postupne zrušovanej zvýhodnenej tarify na prechodné obdobie približne dvoch rokov (115), výmenou za prijatie opatrení na podporu hospodárskej súťaže na sardínskom trhu prostredníctvom zriadenia virtuálnej elektrárne alebo VE (116). V liste bola explicitne vylúčená taviareň vo Venete (117). |
| --- | --- |

(246)

V liste z 19. januára 2007 (ďalej len „list z roku 2007“) pracovníci Generálneho riaditeľstva Komisie pre hospodársku súťaž vyjadrili myšlienku prechodných opatrení pre postupné zrušenie tarify na Sardínii. Situácia prevládajúca na sardínskom trhu, čiastočne z dôvodu jeho izolácie, obmedzenej kapacity spojovacieho vedenia s talianskou pevninou a nepriaznivých podmienok hospodárskej súťaže, sa javí ako na výnimočnom základe vhodná pre schválenie prevádzkovej pomoci vo forme postupne zrušovanej zvýhodnenej tarify na prechodné obdobie približne dvoch rokov (115), výmenou za prijatie opatrení na podporu hospodárskej súťaže na sardínskom trhu prostredníctvom zriadenia virtuálnej elektrárne alebo VE (116). V liste bola explicitne vylúčená taviareň vo Venete (117).

| (247) | V liste z roku 2007 sa uvádza, že primeraná VE by mala umožniť pokrytie približne 25 % dopytu po elektrickej energii na Sardínii virtuálnou výrobnou kapacitou dodávateľov tretích strán na obdobie minimálne piatich rokov. V liste sa ďalej navrhuje, aby Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž rýchlo začalo spolupracovať s talianskymi orgánmi s cieľom vyriešiť praktickú stránku VE. |
| --- | --- |

(247)

V liste z roku 2007 sa uvádza, že primeraná VE by mala umožniť pokrytie približne 25 % dopytu po elektrickej energii na Sardínii virtuálnou výrobnou kapacitou dodávateľov tretích strán na obdobie minimálne piatich rokov. V liste sa ďalej navrhuje, aby Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž rýchlo začalo spolupracovať s talianskymi orgánmi s cieľom vyriešiť praktickú stránku VE.

| (248) | S výrazným oneskorením, 9. júla 2009, Taliansko prijalo právne normy potrebné na udelenie právomocí AEEG zriadiť takýto mechanizmus. AEEG prijal 17. augusta 2009 rozhodnutie ARG/elt 115/09 uvádzajúce ustanovenia pre implementáciu VE. Praktické otázky VE sú v súlade s kritériami stanovenými v liste z roku 2007. Tarifa sa má zrušiť 3 mesiace po spustení VE a najneskôr 31. decembra 2009. |
| --- | --- |

(248)

S výrazným oneskorením, 9. júla 2009, Taliansko prijalo právne normy potrebné na udelenie právomocí AEEG zriadiť takýto mechanizmus. AEEG prijal 17. augusta 2009 rozhodnutie ARG/elt 115/09 uvádzajúce ustanovenia pre implementáciu VE. Praktické otázky VE sú v súlade s kritériami stanovenými v liste z roku 2007. Tarifa sa má zrušiť 3 mesiace po spustení VE a najneskôr 31. decembra 2009.

6.5.3.1.   Rozhodnutie o talianskej VE

| (249) | V súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanovil AEEG, obidve spoločnosti ENEL a E.ON musia uvoľniť virtuálnu výrobnú kapacitu pre prevádzkovateľov, ktorí nemajú nadviazané žiadne vzťahy ani s jednou spoločnosťou. Kapacita, ktorá sa má uvoľniť (225 MW ENEL a 150 MW E.ON), bola určená vzhľadom na príslušný jednostranný vplyv každého z dvoch dominantných prevádzkovateľov na trhu. VE má pokryť minimálne 25 % dopytu po elektrickej energii na Sardínii a bude fungovať po dobu piatich rokov, kým sa nedokončia v súčasnosti realizované projekty infraštruktúry na rozšírenie elektrického spojovacieho vedenia medzi Sardíniou a talianskou pevninou. |
| --- | --- |

(249)

V súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanovil AEEG, obidve spoločnosti ENEL a E.ON musia uvoľniť virtuálnu výrobnú kapacitu pre prevádzkovateľov, ktorí nemajú nadviazané žiadne vzťahy ani s jednou spoločnosťou. Kapacita, ktorá sa má uvoľniť (225 MW ENEL a 150 MW E.ON), bola určená vzhľadom na príslušný jednostranný vplyv každého z dvoch dominantných prevádzkovateľov na trhu. VE má pokryť minimálne 25 % dopytu po elektrickej energii na Sardínii a bude fungovať po dobu piatich rokov, kým sa nedokončia v súčasnosti realizované projekty infraštruktúry na rozšírenie elektrického spojovacieho vedenia medzi Sardíniou a talianskou pevninou.

| (250) | Účasť na konaniach verejného obstarávania má byť otvorená pre trhové subjekty aktívne v oblasti predaja koncovým užívateľom. Ponúkané produkty majú mať ročnú a/alebo päťročnú splatnosť. Zákazky budú zadané na obdobie počnúc 1. januárom 2010. |
| --- | --- |

(250)

Účasť na konaniach verejného obstarávania má byť otvorená pre trhové subjekty aktívne v oblasti predaja koncovým užívateľom. Ponúkané produkty majú mať ročnú a/alebo päťročnú splatnosť. Zákazky budú zadané na obdobie počnúc 1. januárom 2010.

| (251) | Vzhľadom na fyzické prekážky v elektrickej sieti na Sardínii talianska VE musí byť navrhnutá ako finančný nástroj (118). V prípade tohto typu VE kupujúci nie sú povinní fyzicky predávať elektrickú energiu takto poskytovanú koncovým užívateľom. Majú prospech z finančného vyrovnania vždy, keď cena zaplatená na medzidennom trhu prekročí určitú hranicu. Výhoda vlastníctva kapacity VE spočíva pre existujúcich prevádzkovateľov alebo pre nové subjekty, ktoré chcú rozšíriť svoju základňu klientov, v tom, že VE sa môže použiť ako zabezpečujúci nástroj pre (iné) realizované fyzické transakcie. |
| --- | --- |

(251)

Vzhľadom na fyzické prekážky v elektrickej sieti na Sardínii talianska VE musí byť navrhnutá ako finančný nástroj (118). V prípade tohto typu VE kupujúci nie sú povinní fyzicky predávať elektrickú energiu takto poskytovanú koncovým užívateľom. Majú prospech z finančného vyrovnania vždy, keď cena zaplatená na medzidennom trhu prekročí určitú hranicu. Výhoda vlastníctva kapacity VE spočíva pre existujúcich prevádzkovateľov alebo pre nové subjekty, ktoré chcú rozšíriť svoju základňu klientov, v tom, že VE sa môže použiť ako zabezpečujúci nástroj pre (iné) realizované fyzické transakcie.

| (252) | Priaznivý účinok tohto typu VE na hospodársku súťaž spočíva v skutočnosti, že dominantným prevádzkovateľom sa neupiera motivácia využívať svoj vplyv na trhu na účely zachovania cien na medzidennom trhu na vysokých úrovniach, keďže akýkoľvek prospech vyplývajúci z takejto stratégie sa prenesie na kupujúcich VE. |
| --- | --- |

(252)

Priaznivý účinok tohto typu VE na hospodársku súťaž spočíva v skutočnosti, že dominantným prevádzkovateľom sa neupiera motivácia využívať svoj vplyv na trhu na účely zachovania cien na medzidennom trhu na vysokých úrovniach, keďže akýkoľvek prospech vyplývajúci z takejto stratégie sa prenesie na kupujúcich VE.

6.5.3.2.   Zlučiteľnosť tarify na základe VE

| (253) | Hoci sa očakáva priaznivý účinok VE na hospodársku súťaž na trhu s elektrickou energiou na Sardínii a napriek návrhu z januára 2007, Komisia dospela k záveru, že v tomto prípade VE nemôže predstavovať postačujúci základ pre poskytnutie pomoci zlučiteľnej na prechodné obdobie nasledujúce po zriadení VE a ešte menej na obdobie pred zriadením VE, a to z dôvodov, ktoré sú podrobne uvedené ďalej. |
| --- | --- |

(253)

Hoci sa očakáva priaznivý účinok VE na hospodársku súťaž na trhu s elektrickou energiou na Sardínii a napriek návrhu z januára 2007, Komisia dospela k záveru, že v tomto prípade VE nemôže predstavovať postačujúci základ pre poskytnutie pomoci zlučiteľnej na prechodné obdobie nasledujúce po zriadení VE a ešte menej na obdobie pred zriadením VE, a to z dôvodov, ktoré sú podrobne uvedené ďalej.

| (254) | Komisia nepopiera, že za mimoriadnych okolností môže náprava pozostávajúca z „liberalizácie trhu“ (alebo v tomto prípade skôr zo štrukturálneho opatrenia určeného na posilnenie hospodárskej súťaže na trhu, ktorý je vysoko koncentrovaný, hoci z právneho hľadiska otvorený hospodárskej súťaži) predstavovať základ pre zlučiteľnosť štátnej pomoci. V tomto konkrétnom prípade Komisia zohľadnila charakter problému hospodárskej súťaže na sardínskom trhu s elektrickou energiou (119), príčinnú súvislosť medzi problémom a pomocou a účinnosť VE ako nástroja nápravy. |
| --- | --- |

(254)

Komisia nepopiera, že za mimoriadnych okolností môže náprava pozostávajúca z „liberalizácie trhu“ (alebo v tomto prípade skôr zo štrukturálneho opatrenia určeného na posilnenie hospodárskej súťaže na trhu, ktorý je vysoko koncentrovaný, hoci z právneho hľadiska otvorený hospodárskej súťaži) predstavovať základ pre zlučiteľnosť štátnej pomoci. V tomto konkrétnom prípade Komisia zohľadnila charakter problému hospodárskej súťaže na sardínskom trhu s elektrickou energiou (119), príčinnú súvislosť medzi problémom a pomocou a účinnosť VE ako nástroja nápravy.

| (255) | Po prvé, v súvislosti s charakterom problému hospodárskej súťaže na Sardínii treba pripomenúť tieto skutočnosti. Vysoké ceny na Sardínii sú dôsledkom kombinácie faktorov: nedostatočného spojovacieho vedenia, štruktúry nákladov miestneho výrobného portfólia a vplyvu dvoch hlavných výrobcov na trhu. Skutočnosť, že elektrické spojovacie vedenie je na ostrove nedostatočné, nie je problémom liberalizácie, ale skôr dôsledkom jeho geografickej polohy. Viaceré krajiny EÚ sú ostrovy a takmer všetky členské štáty majú ostrovy, s ktorými je elektrické spojovacie vedenie nedostatočné alebo neexistujúce. Štruktúra nákladov výrobného portfólia nesúvisí priamo s tým, ako funguje trh s elektrickou energiou, ani s uplatňovaním vplyvu dominantných prevádzkovateľov na trhu. Naopak vyplýva z dostupnosti primárnych zdrojov energie a iných fyzických a geografických prekážok, ktoré podmieňujú rozhodnutia výrobných spoločností o investíciách. Okrem toho, štruktúra vysoko koncentrovaného trhu je na ostrovoch pravdepodobne skôr pravidlom, než výnimkou. Preto jediným problémom hospodárskej súťaže, ktorý tu dokázateľne existuje, je dvojitý monopol, keďže potenciálne motivuje dominantných prevádzkovateľov k určovaniu vysokých cien. Je to ale jediný faktor prispievajúci k vysokej úrovni cien na Sardínii. |
| --- | --- |

(255)

Po prvé, v súvislosti s charakterom problému hospodárskej súťaže na Sardínii treba pripomenúť tieto skutočnosti. Vysoké ceny na Sardínii sú dôsledkom kombinácie faktorov: nedostatočného spojovacieho vedenia, štruktúry nákladov miestneho výrobného portfólia a vplyvu dvoch hlavných výrobcov na trhu. Skutočnosť, že elektrické spojovacie vedenie je na ostrove nedostatočné, nie je problémom liberalizácie, ale skôr dôsledkom jeho geografickej polohy. Viaceré krajiny EÚ sú ostrovy a takmer všetky členské štáty majú ostrovy, s ktorými je elektrické spojovacie vedenie nedostatočné alebo neexistujúce. Štruktúra nákladov výrobného portfólia nesúvisí priamo s tým, ako funguje trh s elektrickou energiou, ani s uplatňovaním vplyvu dominantných prevádzkovateľov na trhu. Naopak vyplýva z dostupnosti primárnych zdrojov energie a iných fyzických a geografických prekážok, ktoré podmieňujú rozhodnutia výrobných spoločností o investíciách. Okrem toho, štruktúra vysoko koncentrovaného trhu je na ostrovoch pravdepodobne skôr pravidlom, než výnimkou. Preto jediným problémom hospodárskej súťaže, ktorý tu dokázateľne existuje, je dvojitý monopol, keďže potenciálne motivuje dominantných prevádzkovateľov k určovaniu vysokých cien. Je to ale jediný faktor prispievajúci k vysokej úrovni cien na Sardínii.

| (256) | Po druhé, Komisia skúmala príčinné súvislosti medzi zvýhodnenými tarifami a podmienkami na sardínskom trhu. Účelom týchto taríf nikdy nebolo riešiť situáciu hospodárskej súťaže na Sardínii vzhľadom na to, že tarify na Sardínii, ktoré nahlásilo Taliansko, poskytovali úľavu len obmedzenému okruhu zákazníkov, ktorých v skutočnosti predstavujú subjekty s najväčším vyjednávacím vplyvom. Samotné Taliansko uznáva, že účelom tarify pre Alcoa bolo zosúladenie cien, ktoré platila Alcoa na Sardínii, s cenami ponúkanými výrobcom hliníka v ostatných európskych krajinách. |
| --- | --- |

(256)

Po druhé, Komisia skúmala príčinné súvislosti medzi zvýhodnenými tarifami a podmienkami na sardínskom trhu. Účelom týchto taríf nikdy nebolo riešiť situáciu hospodárskej súťaže na Sardínii vzhľadom na to, že tarify na Sardínii, ktoré nahlásilo Taliansko, poskytovali úľavu len obmedzenému okruhu zákazníkov, ktorých v skutočnosti predstavujú subjekty s najväčším vyjednávacím vplyvom. Samotné Taliansko uznáva, že účelom tarify pre Alcoa bolo zosúladenie cien, ktoré platila Alcoa na Sardínii, s cenami ponúkanými výrobcom hliníka v ostatných európskych krajinách.

| (257) | Okrem toho posudzovaná pomoc mohla ešte zhoršiť situáciu vyplývajúcu z dvojitého monopolu vo výrobe elektrickej energie. Vďaka systému kompenzačných platieb, ktorý predstavuje posudzované opatrenie, Alcoa nemala žiadnu motiváciu uplatňovať svoj vlastný vplyv kupujúceho s cieľom znížiť náklady na elektrickú energiu, jej záujem na získaní elektriny pri čo najnižších nákladoch bol uspokojený kompenzačnými platbami a nie uplatnením vlastného vyjednávacieho vplyvu na maloobchodnom trhu ako hlavného spotrebiteľa elektrickej energie na Sardínii. Vďaka zníženiu motivácie spoločnosti Alcoa pre hľadanie iných zdrojov dodávok než boli tie, ktoré ponúkal existujúci prevádzkovateľ, mohli mať kompenzačné platby do určitej miery negatívny vplyv na hospodársku súťaž na maloobchodnom trhu na úkor všetkých spotrebiteľov elektrickej energie, keďže mali tendenciu posilňovať finančné postavenie existujúceho prevádzkovateľa. |
| --- | --- |

(257)

Okrem toho posudzovaná pomoc mohla ešte zhoršiť situáciu vyplývajúcu z dvojitého monopolu vo výrobe elektrickej energie. Vďaka systému kompenzačných platieb, ktorý predstavuje posudzované opatrenie, Alcoa nemala žiadnu motiváciu uplatňovať svoj vlastný vplyv kupujúceho s cieľom znížiť náklady na elektrickú energiu, jej záujem na získaní elektriny pri čo najnižších nákladoch bol uspokojený kompenzačnými platbami a nie uplatnením vlastného vyjednávacieho vplyvu na maloobchodnom trhu ako hlavného spotrebiteľa elektrickej energie na Sardínii. Vďaka zníženiu motivácie spoločnosti Alcoa pre hľadanie iných zdrojov dodávok než boli tie, ktoré ponúkal existujúci prevádzkovateľ, mohli mať kompenzačné platby do určitej miery negatívny vplyv na hospodársku súťaž na maloobchodnom trhu na úkor všetkých spotrebiteľov elektrickej energie, keďže mali tendenciu posilňovať finančné postavenie existujúceho prevádzkovateľa.

| (258) | Po tretie, očakávaný priaznivý vplyv VE na skutočné podmienky hospodárskej súťaže na Sardínii sa nezdá byť úmerný rozsahu a intenzite poskytnutej pomoci. Účinky nápravného opatrenia na sardínsky trh by sa javili ako značne obmedzené. Malo by to vplyv len na správanie sa dominantných prevádzkovateľov vzhľadom na to, že taká finančná VE, akú zriadilo Taliansko, nemôže mať vplyv na spojovacie vedenie, ani na výrobné náklady a na rozdiel od tzv. „dohody o spracovaní za poplatok“ nie je určená na to, aby viedla k zmene štruktúry trhu vzhľadom na zloženie výroby elektrickej energie. |
| --- | --- |

(258)

Po tretie, očakávaný priaznivý vplyv VE na skutočné podmienky hospodárskej súťaže na Sardínii sa nezdá byť úmerný rozsahu a intenzite poskytnutej pomoci. Účinky nápravného opatrenia na sardínsky trh by sa javili ako značne obmedzené. Malo by to vplyv len na správanie sa dominantných prevádzkovateľov vzhľadom na to, že taká finančná VE, akú zriadilo Taliansko, nemôže mať vplyv na spojovacie vedenie, ani na výrobné náklady a na rozdiel od tzv. „dohody o spracovaní za poplatok“ nie je určená na to, aby viedla k zmene štruktúry trhu vzhľadom na zloženie výroby elektrickej energie.

| (259) | Po štvrté, pomoc narušuje hospodársku súťaž na trhu s primárnym hliníkom, kým VE vedie k určitému zlepšeniu v oblasti hospodárskej súťaže na inom trhu, a to v odvetví výroby elektrickej energie. Vďaka svojmu charakteru VE nie je schopná priamo ovplyvniť trh s hliníkom. |
| --- | --- |

(259)

Po štvrté, pomoc narušuje hospodársku súťaž na trhu s primárnym hliníkom, kým VE vedie k určitému zlepšeniu v oblasti hospodárskej súťaže na inom trhu, a to v odvetví výroby elektrickej energie. Vďaka svojmu charakteru VE nie je schopná priamo ovplyvniť trh s hliníkom.

6.5.4.   Závery o zlučiteľnosti pomoci (Veneto a Sardínia)

| (260) | Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že tarifa uplatňovaná na taviarne spoločnosti Alcoa vo Venete a na Sardínii nevyhovuje žiadnej z výnimiek uvedených v článku 78 Zmluvy o ES. Výnimky v článku 87 ods. 2 nie sú uplatniteľné, keďže pomoc nemá sociálnu povahu, nie je určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a nebola poskytnutá na vyrovnanie hospodárskych nevýhod spôsobených rozdelením Nemecka. Nie sú uplatniteľné ani výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 písm. b) a d), keďže opatrenie nie je určené na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu, ani na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva. Pokiaľ ide o výnimku uvedenú v článku 87 ods. 3 písm. a), analýza vykonaná v odôvodneniach 220 až 240 dokazuje, že tarifa sa nemôže považovať za pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou. V súvislosti s článkom 87 ods. 3 písm. c) analýza dokazuje, že tarifu, a to ani v spojení s VE, nemožno považovať za zlučiteľnú na základe tejto výnimky (pozri predovšetkým odôvodnenia 216, 217, 241 až 245 a 253 až 259). |
| --- | --- |

(260)

Na základe uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že tarifa uplatňovaná na taviarne spoločnosti Alcoa vo Venete a na Sardínii nevyhovuje žiadnej z výnimiek uvedených v článku 78 Zmluvy o ES. Výnimky v článku 87 ods. 2 nie sú uplatniteľné, keďže pomoc nemá sociálnu povahu, nie je určená na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami a nebola poskytnutá na vyrovnanie hospodárskych nevýhod spôsobených rozdelením Nemecka. Nie sú uplatniteľné ani výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 písm. b) a d), keďže opatrenie nie je určené na podporu vykonávania dôležitého projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážnej poruchy fungovania v hospodárstve členského štátu, ani na podporu kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva. Pokiaľ ide o výnimku uvedenú v článku 87 ods. 3 písm. a), analýza vykonaná v odôvodneniach 220 až 240 dokazuje, že tarifa sa nemôže považovať za pomoc na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí s mimoriadne nízkou životnou úrovňou alebo s mimoriadne vysokou nezamestnanosťou. V súvislosti s článkom 87 ods. 3 písm. c) analýza dokazuje, že tarifu, a to ani v spojení s VE, nemožno považovať za zlučiteľnú na základe tejto výnimky (pozri predovšetkým odôvodnenia 216, 217, 241 až 245 a 253 až 259).

| (261) | Preto sa musí predĺženie zvýhodnenej tarify v prospech spoločnosti Alcoa zavedené článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 a vyhláškou z roku 2004 (pokiaľ toto opatrenie mohlo byť dôsledkom uplatňovania uvedenej vyhlášky v období od januára 2006 do júla 2007, pozri odôvodnenie 44) považovať za nezlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(261)

Preto sa musí predĺženie zvýhodnenej tarify v prospech spoločnosti Alcoa zavedené článkom 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 a vyhláškou z roku 2004 (pokiaľ toto opatrenie mohlo byť dôsledkom uplatňovania uvedenej vyhlášky v období od januára 2006 do júla 2007, pozri odôvodnenie 44) považovať za nezlučiteľné so spoločným trhom.

6.6.   Vrátenie pomoci

| (262) | Podľa článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 v prípadoch neoprávnenej pomoci, ktorá nie je zlučiteľná so spoločným trhom, sa bezodkladne obnoví účinná hospodárska súťaž, pokiaľ vrátenie pomoci nie je v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

(262)

Podľa článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 659/1999 v prípadoch neoprávnenej pomoci, ktorá nie je zlučiteľná so spoločným trhom, sa bezodkladne obnoví účinná hospodárska súťaž, pokiaľ vrátenie pomoci nie je v rozpore so všeobecnou zásadou práva Spoločenstva.

6.6.1.   Oprávnené očakávania a ďalšie všeobecné zásady práva Spoločenstva, ktoré môžu brániť vráteniu pomoci

6.6.1.1.   Oprávnené očakávania

| (263) | Podľa ustálenej judikatúry, ak bola pomoc poskytnutá bez predchádzajúcej notifikácie v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES, príjemca pomoci nemôže oprávnene očakávať, že táto pomoc je oprávnená (120). Podnik, ktorý dôsledne vykonáva svoju činnosť, je veľmi dobre schopný určiť, či sa dodržal notifikačný postup a či je pomoc oprávnená. |
| --- | --- |

(263)

Podľa ustálenej judikatúry, ak bola pomoc poskytnutá bez predchádzajúcej notifikácie v súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES, príjemca pomoci nemôže oprávnene očakávať, že táto pomoc je oprávnená (120). Podnik, ktorý dôsledne vykonáva svoju činnosť, je veľmi dobre schopný určiť, či sa dodržal notifikačný postup a či je pomoc oprávnená.

| (264) | Príjemcovi neoprávnenej pomoci sa však nebráni odvolať sa na mimoriadne okolnosti, na základe ktorých oprávnene očakával, že pomoc je oprávnená a teda je oslobodený od jej vrátenia (121). Na druhej strane ak „starostlivý a informovaný podnikateľský subjekt je schopný predvídať prijatie opatrenia Spoločenstva ovplyvňujúce jeho záujmy, nemôže sa dovolávať tejto zásady po tom, čo bolo také opatrenie prijaté“ (122). |
| --- | --- |

(264)

Príjemcovi neoprávnenej pomoci sa však nebráni odvolať sa na mimoriadne okolnosti, na základe ktorých oprávnene očakával, že pomoc je oprávnená a teda je oslobodený od jej vrátenia (121). Na druhej strane ak „starostlivý a informovaný podnikateľský subjekt je schopný predvídať prijatie opatrenia Spoločenstva ovplyvňujúce jeho záujmy, nemôže sa dovolávať tejto zásady po tom, čo bolo také opatrenie prijaté“ (122).

| (265) | Komisia preskúmala, či mimoriadne okolnosti, ktoré podľa spoločnosti Alcoa údajne nastali a ktoré súvisia s existenciou rozhodnutia o podniku Alumix, mohli odôvodniť takéto oprávnené očakávania. |
| --- | --- |

(265)

Komisia preskúmala, či mimoriadne okolnosti, ktoré podľa spoločnosti Alcoa údajne nastali a ktoré súvisia s existenciou rozhodnutia o podniku Alumix, mohli odôvodniť takéto oprávnené očakávania.

| (266) | Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že oprávnené očakávania môžu vyplynúť len z presných, bezpodmienečných a zhodných uistení inštitúcií Spoločenstva takého charakteru, ktorý odôvodňuje predpoklad, že opatrenie nepredstavuje pomoc alebo nie je neoprávnené (123). |
| --- | --- |

(266)

Z judikatúry Súdneho dvora vyplýva, že oprávnené očakávania môžu vyplynúť len z presných, bezpodmienečných a zhodných uistení inštitúcií Spoločenstva takého charakteru, ktorý odôvodňuje predpoklad, že opatrenie nepredstavuje pomoc alebo nie je neoprávnené (123).

| (267) | Alcoa tvrdí, že aj keby sa posudzovaná schéma nepovažovala za „existujúcu pomoc“, ešte stále môže argumentovať oprávnenými očakávaniami, pretože sa odvolávala na zistené skutočnosti o podniku Alumix, podľa ktorých nešlo o pomoc v prípade kúpy podniku Alumix a prijatia rozhodnutia o ďalších investíciách do dvoch taviarní. Alcoa ďalej ako precedens cituje rozhodnutie Komisie o oslobodení od dane pre oceliarske spoločnosti zriaďujúce svoje podniky v zahraničí (124) (pozri odôvodnenie 97). |
| --- | --- |

(267)

Alcoa tvrdí, že aj keby sa posudzovaná schéma nepovažovala za „existujúcu pomoc“, ešte stále môže argumentovať oprávnenými očakávaniami, pretože sa odvolávala na zistené skutočnosti o podniku Alumix, podľa ktorých nešlo o pomoc v prípade kúpy podniku Alumix a prijatia rozhodnutia o ďalších investíciách do dvoch taviarní. Alcoa ďalej ako precedens cituje rozhodnutie Komisie o oslobodení od dane pre oceliarske spoločnosti zriaďujúce svoje podniky v zahraničí (124) (pozri odôvodnenie 97).

| (268) | V tomto rozhodnutí Komisie, ktoré sa týka oslobodenia od dane poskytnutého Francúzskom oceliarskym spoločnostiam, nebolo možné priamo uplatňovať ustanovenia o existujúcej pomoci, keďže pomoc v oceliarskom odvetví podlieha Zmluve o založení ESUO, ktorá neuznáva pojem existujúcej pomoci. Komisia uznala príjemcove oprávnené očakávania analogickým uplatnením príslušných ustanovení Zmluvy o ES, a preto nenariadila vrátenie pomoci. Táto vec bola ale v podstate podobná veci belgických koordinačných centier, v ktorej Komisia zmenila svoje rozhodnutie o opatrení pôvodne klasifikovanom ako nepredstavujúce pomoc bez toho, aby bolo opatrenie zmenené členským štátom. Úvahy uvedené v odôvodnení 210 znamenajú, že Komisia musí zamietnuť tvrdenie, že citované rozhodnutie sa môže považovať za základ pre uznanie oprávnených očakávaní zo strany spoločnosti Alcoa. |
| --- | --- |

(268)

V tomto rozhodnutí Komisie, ktoré sa týka oslobodenia od dane poskytnutého Francúzskom oceliarskym spoločnostiam, nebolo možné priamo uplatňovať ustanovenia o existujúcej pomoci, keďže pomoc v oceliarskom odvetví podlieha Zmluve o založení ESUO, ktorá neuznáva pojem existujúcej pomoci. Komisia uznala príjemcove oprávnené očakávania analogickým uplatnením príslušných ustanovení Zmluvy o ES, a preto nenariadila vrátenie pomoci. Táto vec bola ale v podstate podobná veci belgických koordinačných centier, v ktorej Komisia zmenila svoje rozhodnutie o opatrení pôvodne klasifikovanom ako nepredstavujúce pomoc bez toho, aby bolo opatrenie zmenené členským štátom. Úvahy uvedené v odôvodnení 210 znamenajú, že Komisia musí zamietnuť tvrdenie, že citované rozhodnutie sa môže považovať za základ pre uznanie oprávnených očakávaní zo strany spoločnosti Alcoa.

| (269) | Pokiaľ ide o význam, ktorý Alcoa prisudzuje rozhodnutiu o podniku Alumix, treba poznamenať, že toto rozhodnutie mohlo byť pre príjemcu dôvodom oprávneného očakávania, že posudzovaná tarifná schéma nepredstavuje pomoc len do 31. decembra 2005. |
| --- | --- |

(269)

Pokiaľ ide o význam, ktorý Alcoa prisudzuje rozhodnutiu o podniku Alumix, treba poznamenať, že toto rozhodnutie mohlo byť pre príjemcu dôvodom oprávneného očakávania, že posudzovaná tarifná schéma nepredstavuje pomoc len do 31. decembra 2005.

| (270) | Žiadne oprávnené očakávania sa však nemôžu vyvodzovať z rozhodnutia o podniku Alumix vo vzťahu k časovému predĺženiu tarify podľa článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005. Alcoa nemohla oprávnene očakávať, že opatrenie z roku 2005, ktoré predĺžilo platnosť tarify do roku 2010, by sa podobne automaticky mohlo považovať za pomoc. V prípade opatrenia, ktoré bolo: a) výrazne zmenené a b) časovo predĺžené, by mal rozumný príjemca overiť, či ide o oprávnenú pomoc. |
| --- | --- |

(270)

Žiadne oprávnené očakávania sa však nemôžu vyvodzovať z rozhodnutia o podniku Alumix vo vzťahu k časovému predĺženiu tarify podľa článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005. Alcoa nemohla oprávnene očakávať, že opatrenie z roku 2005, ktoré predĺžilo platnosť tarify do roku 2010, by sa podobne automaticky mohlo považovať za pomoc. V prípade opatrenia, ktoré bolo: a) výrazne zmenené a b) časovo predĺžené, by mal rozumný príjemca overiť, či ide o oprávnenú pomoc.

| (271) | Neexistencia oprávnených očakávaní vyplývajúcich z rozhodnutia o podniku Alumix je vyslovene potvrdená v bode 109 rozsudku Súdneho dvora. |
| --- | --- |

(271)

Neexistencia oprávnených očakávaní vyplývajúcich z rozhodnutia o podniku Alumix je vyslovene potvrdená v bode 109 rozsudku Súdneho dvora.

| (272) | Skutočnosť, že Alcoa investovala do svojich talianskych prevádzok, nepostačuje na vznik oprávnených očakávaní o oprávnenosti zmenenej a predĺženej tarifnej schémy vzhľadom na to, že v čase poskytnutia pôvodnej tarify pre Alcoa bolo jasné, že má trvať maximálne desať rokov, a že Alcoa plánovala svoje vlastné investície na tomto základe a nie na predpoklade neobmedzeného trvania tarify. |
| --- | --- |

(272)

Skutočnosť, že Alcoa investovala do svojich talianskych prevádzok, nepostačuje na vznik oprávnených očakávaní o oprávnenosti zmenenej a predĺženej tarifnej schémy vzhľadom na to, že v čase poskytnutia pôvodnej tarify pre Alcoa bolo jasné, že má trvať maximálne desať rokov, a že Alcoa plánovala svoje vlastné investície na tomto základe a nie na predpoklade neobmedzeného trvania tarify.

| (273) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne mimoriadne okolnosti, ktoré by mohli viesť spoločnosť Alcoa k oprávneným očakávaniam o oprávnenosti posudzovaného opatrenia. |
| --- | --- |

(273)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že neexistujú žiadne mimoriadne okolnosti, ktoré by mohli viesť spoločnosť Alcoa k oprávneným očakávaniam o oprávnenosti posudzovaného opatrenia.

| (274) | Pokiaľ ide o prevádzku na Sardínii, Komisia posúdila aj to, či list z roku 2007 a následné zmeny vyplývajúce z neho mohli predstavovať pre spoločnosť Alcoa zdroj oprávnených očakávaní. |
| --- | --- |

(274)

Pokiaľ ide o prevádzku na Sardínii, Komisia posúdila aj to, či list z roku 2007 a následné zmeny vyplývajúce z neho mohli predstavovať pre spoločnosť Alcoa zdroj oprávnených očakávaní.

| (275) | V tejto súvislosti treba poznamenať, že v liste z roku 2007 Komisia neposkytla žiadne presné a bezpodmienečné uistenia o hodnote VE na účely zistenia zlučiteľnosti pomoci. List útvarov Komisie len naznačil, že „Európsky komisár pre hospodársku súťaž chce navrhnúť obdobie pre postupné a rýchle odstránenie sadzieb na Sardínii“. Jeho znenie znamená, že pozitívny výsledok veci nebude v žiadnom prípade podmienený schválením návrhu rozhodnutia celou Komisiou. Vzhľadom na svoj štatút (list útvarov Komisie) a svoj obsah (podmienečné uistenie) list z roku 2007 nemohol byť dôvodom oprávnených očakávaní o charaktere uznanom Súdny dvorom. |
| --- | --- |

(275)

V tejto súvislosti treba poznamenať, že v liste z roku 2007 Komisia neposkytla žiadne presné a bezpodmienečné uistenia o hodnote VE na účely zistenia zlučiteľnosti pomoci. List útvarov Komisie len naznačil, že „Európsky komisár pre hospodársku súťaž chce navrhnúť obdobie pre postupné a rýchle odstránenie sadzieb na Sardínii“. Jeho znenie znamená, že pozitívny výsledok veci nebude v žiadnom prípade podmienený schválením návrhu rozhodnutia celou Komisiou. Vzhľadom na svoj štatút (list útvarov Komisie) a svoj obsah (podmienečné uistenie) list z roku 2007 nemohol byť dôvodom oprávnených očakávaní o charaktere uznanom Súdny dvorom.

6.6.1.2.   Iné všeobecné zásady práva Spoločenstva

| (276) | Taliansko ani Alcoa nepredložili argumenty v tejto súvislosti. Komisia však preskúmala, či vráteniu pomoci úplne alebo čiastočne nebránia iné všeobecné zásady práva Spoločenstva. |
| --- | --- |

(276)

Taliansko ani Alcoa nepredložili argumenty v tejto súvislosti. Komisia však preskúmala, či vráteniu pomoci úplne alebo čiastočne nebránia iné všeobecné zásady práva Spoločenstva.

| (277) | V súvislosti s prevádzkou nachádzajúcou sa vo Venete treba pripomenúť, že vrátením pomoci sa neporušuje žiadna všeobecná zásada práva Spoločenstva; Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania vážne pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci pre prevádzku vo Venete a nič v následnom priebehu konania nemohlo zmeniť dojem, ktorý spoločnosť Alcoa získala prostredníctvom rozhodnutia o začatí konania. |
| --- | --- |

(277)

V súvislosti s prevádzkou nachádzajúcou sa vo Venete treba pripomenúť, že vrátením pomoci sa neporušuje žiadna všeobecná zásada práva Spoločenstva; Komisia vyjadrila v rozhodnutí o začatí konania vážne pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci pre prevádzku vo Venete a nič v následnom priebehu konania nemohlo zmeniť dojem, ktorý spoločnosť Alcoa získala prostredníctvom rozhodnutia o začatí konania.

| (278) | Pokiaľ ide o prevádzku na Sardínii, Komisia preskúmala situáciu podľa listu z roku 2007 a jej následné zmeny. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 275, list útvarov Komisie neposkytoval žiadne presné a bezpodmienečné uistenia o hodnote VE na účely zistenia zlučiteľnosti pomoci, ale venoval sa tomu, že ak Taliansko rýchlo zareaguje na návrh, Komisár pre hospodársku súťaž navrhne, aby Komisia schválila obdobie pre postupné a rýchle zrušenia tarify. Myšlienka VE však bola v ďalšom priebehu konania odsunutá bokom dovtedy, kým Taliansko nerozhodlo o jej použití. |
| --- | --- |

(278)

Pokiaľ ide o prevádzku na Sardínii, Komisia preskúmala situáciu podľa listu z roku 2007 a jej následné zmeny. Ako sa už uviedlo v odôvodnení 275, list útvarov Komisie neposkytoval žiadne presné a bezpodmienečné uistenia o hodnote VE na účely zistenia zlučiteľnosti pomoci, ale venoval sa tomu, že ak Taliansko rýchlo zareaguje na návrh, Komisár pre hospodársku súťaž navrhne, aby Komisia schválila obdobie pre postupné a rýchle zrušenia tarify. Myšlienka VE však bola v ďalšom priebehu konania odsunutá bokom dovtedy, kým Taliansko nerozhodlo o jej použití.

| (279) | Ako sa už vysvetlilo v odôvodneniach 253 až 259, napriek tomuto návrhu Komisia dospela k záveru, že VE nemohla predstavovať základ pre rozhodnutie o zlučiteľnosti pomoci, a to z dôvodov súvisiacich s okolnosťami opatrenia a všeobecného charakteru VE, teda dôvodov, ktoré nevyplývajú z jej diskusie s Talianskom. Je to však dôvod na úvahu o tom, či dlhotrvajúce rokovania o VE mohli vyvrátiť domnienku, že stanovenie nezlučiteľnosti neoprávneného opatrenia pomoci muselo nevyhnutne viesť k plnému navráteniu tejto pomoci. |
| --- | --- |

(279)

Ako sa už vysvetlilo v odôvodneniach 253 až 259, napriek tomuto návrhu Komisia dospela k záveru, že VE nemohla predstavovať základ pre rozhodnutie o zlučiteľnosti pomoci, a to z dôvodov súvisiacich s okolnosťami opatrenia a všeobecného charakteru VE, teda dôvodov, ktoré nevyplývajú z jej diskusie s Talianskom. Je to však dôvod na úvahu o tom, či dlhotrvajúce rokovania o VE mohli vyvrátiť domnienku, že stanovenie nezlučiteľnosti neoprávneného opatrenia pomoci muselo nevyhnutne viesť k plnému navráteniu tejto pomoci.

| (280) | Nezávisle od skutočnosti, že trvanie samotného prešetrovania nebolo nadmerne dlhé (tri roky), Komisia uznáva, že v posudzovanej veci sa jeho trvanie predĺžilo vďaka rokovaniam o zavedení VE. |
| --- | --- |

(280)

Nezávisle od skutočnosti, že trvanie samotného prešetrovania nebolo nadmerne dlhé (tri roky), Komisia uznáva, že v posudzovanej veci sa jeho trvanie predĺžilo vďaka rokovaniam o zavedení VE.

| (281) | Hoci dĺžka trvania rokovaní o VE bola z veľkej miery zapríčinená oneskorenou odpoveďou Talianska na návrh, Komisia uznáva, že dlhotrvajúce diskusie o VE neboli v súlade so zásadou riadnej správy veci verejných a ovplyvnili príjemcove správanie sa v ďalšom priebehu prešetrovania. Vyhliadky, že by sa vďaka VE mohol dosiahnuť priaznivý výsledok pre sardínsku prevádzku, ktoré Komisia vytvorila a ktoré neboli dostatočne včasným spôsobom rozptýlené, mohli zmeniť vnímanie spoločnosti Alcoa na riziko vrátenia pomoci poskytnutej sardínskej prevádzke po začatí konania, a to mohlo na druhej strane ovplyvniť jej obchodnú stratégiu v otázke investícií a situovania aktivít. Keby nebolo listu z roku 2007, Alcoa sa mohla rozhodnúť, že nebude pokračovať vo svojom pôsobení na Sardínii, a tým by sa znížila suma, ktorá sa má vrátiť. |
| --- | --- |

(281)

Hoci dĺžka trvania rokovaní o VE bola z veľkej miery zapríčinená oneskorenou odpoveďou Talianska na návrh, Komisia uznáva, že dlhotrvajúce diskusie o VE neboli v súlade so zásadou riadnej správy veci verejných a ovplyvnili príjemcove správanie sa v ďalšom priebehu prešetrovania. Vyhliadky, že by sa vďaka VE mohol dosiahnuť priaznivý výsledok pre sardínsku prevádzku, ktoré Komisia vytvorila a ktoré neboli dostatočne včasným spôsobom rozptýlené, mohli zmeniť vnímanie spoločnosti Alcoa na riziko vrátenia pomoci poskytnutej sardínskej prevádzke po začatí konania, a to mohlo na druhej strane ovplyvniť jej obchodnú stratégiu v otázke investícií a situovania aktivít. Keby nebolo listu z roku 2007, Alcoa sa mohla rozhodnúť, že nebude pokračovať vo svojom pôsobení na Sardínii, a tým by sa znížila suma, ktorá sa má vrátiť.

| (282) | Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že je vhodné nepožadovať vrátenie pomoci poskytnutej sardínskej prevádzke za obdobie od dátumu odoslania listu, teda od 19. januára 2007 až do tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(282)

Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že je vhodné nepožadovať vrátenie pomoci poskytnutej sardínskej prevádzke za obdobie od dátumu odoslania listu, teda od 19. januára 2007 až do tohto rozhodnutia.

6.6.2.   Určenie sumy pomoci, ktorá sa má vrátiť

| (283) | Na záver treba poznamenať, že celá suma nezlučiteľnej pomoci, ktorú Alcoa získala podľa článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 počnúc 1. januárom 2006, sa má vrátiť spolu s úrokom v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (125). |
| --- | --- |

(283)

Na záver treba poznamenať, že celá suma nezlučiteľnej pomoci, ktorú Alcoa získala podľa článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 počnúc 1. januárom 2006, sa má vrátiť spolu s úrokom v súlade s kapitolou V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (125).

| (284) | Cieľom navrátenia pomoci je obnoviť postavenie príjemcu v hospodárskej súťaži, ktoré mal pred poskytnutím nezlučiteľnej pomoci. Na účely stanovenia sumy pomoci, ktorá sa má vrátiť, je preto potrebné určiť cenu, ktorú by Alcoa platila na trhu za svoje dodávky elektrickej energie, ak by sa trvanie tarify nepredĺžilo. |
| --- | --- |

(284)

Cieľom navrátenia pomoci je obnoviť postavenie príjemcu v hospodárskej súťaži, ktoré mal pred poskytnutím nezlučiteľnej pomoci. Na účely stanovenia sumy pomoci, ktorá sa má vrátiť, je preto potrebné určiť cenu, ktorú by Alcoa platila na trhu za svoje dodávky elektrickej energie, ak by sa trvanie tarify nepredĺžilo.

| (285) | Ako sa uvádza v odôvodnení 157, Alcoa v dvojstrannej zmluve so spoločnosťou ENEL dohodla nominálnu cenu, ktorá približne zodpovedala bežnej tarife účtovanej spoločnosťou ENEL za vysokonapäťový prúd. Podľa názoru Komisie, je to cena, ktorú by Alcoa platila za svoje dodávky elektrickej energie, ak by zvýhodnená tarifa neexistovala. Komisia sa preto domnieva, že suma pomoci, ktorá sa má vrátiť, sa rovná rozdielu medzi zmluvnou cenou a zvýhodnenou cenou. Táto suma sa zhoduje s kompenzačným príspevkom, ktorý spoločnosť dostala v príslušnom období (126). Rovnakú metódu výpočtu zvolila Komisia vo veci Terni (127), ktorá je priamo porovnateľná s posudzovanou vecou. |
| --- | --- |

(285)

Ako sa uvádza v odôvodnení 157, Alcoa v dvojstrannej zmluve so spoločnosťou ENEL dohodla nominálnu cenu, ktorá približne zodpovedala bežnej tarife účtovanej spoločnosťou ENEL za vysokonapäťový prúd. Podľa názoru Komisie, je to cena, ktorú by Alcoa platila za svoje dodávky elektrickej energie, ak by zvýhodnená tarifa neexistovala. Komisia sa preto domnieva, že suma pomoci, ktorá sa má vrátiť, sa rovná rozdielu medzi zmluvnou cenou a zvýhodnenou cenou. Táto suma sa zhoduje s kompenzačným príspevkom, ktorý spoločnosť dostala v príslušnom období (126). Rovnakú metódu výpočtu zvolila Komisia vo veci Terni (127), ktorá je priamo porovnateľná s posudzovanou vecou.

| (286) | Pre dosiahnutie kompletnosti Komisia preskúmala – a zamietla – argument, že v prípade absencie štátnej dotácie by Alcoa dohodla so spoločnosťou ENEL lepšiu cenu a že preto by mala byť suma pomoci, ktorá sa má vrátiť, založená na inej, údajne reálnejšej referenčnej hodnote. |
| --- | --- |

(286)

Pre dosiahnutie kompletnosti Komisia preskúmala – a zamietla – argument, že v prípade absencie štátnej dotácie by Alcoa dohodla so spoločnosťou ENEL lepšiu cenu a že preto by mala byť suma pomoci, ktorá sa má vrátiť, založená na inej, údajne reálnejšej referenčnej hodnote.

| (287) | Po prvé, Komisia zásadne nesúhlasí s myšlienkou vytvorenia teoretickej referenčnej hodnoty, keď je k dispozícii konkrétna a vhodná referenčná hodnota. Vo veci Unicredito (128) Súdny dvor zamietol podobne hypotetický prístup a rozhodol o tom, že „návrat do pôvodného stavu nezahrňuje odlišnú rekonštrukciu minulosti v závislosti od takých hypotetických okolností, akými sú voľby, často viacnásobné, ktoré mohli urobiť dotknuté subjekty.“ |
| --- | --- |

(287)

Po prvé, Komisia zásadne nesúhlasí s myšlienkou vytvorenia teoretickej referenčnej hodnoty, keď je k dispozícii konkrétna a vhodná referenčná hodnota. Vo veci Unicredito (128) Súdny dvor zamietol podobne hypotetický prístup a rozhodol o tom, že „návrat do pôvodného stavu nezahrňuje odlišnú rekonštrukciu minulosti v závislosti od takých hypotetických okolností, akými sú voľby, často viacnásobné, ktoré mohli urobiť dotknuté subjekty.“

| (288) | Preto potom, ako Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa tarify v rokoch 2004 a 2006 a potom, ako sa od spoločnosti Alcoa požadovalo, aby poskytla záruku materskej spoločnosti na pokrytie rizika vrátenia pomoci, Alcoa dostala jednoznačnú motiváciu dohodnúť so spoločnosťou ENEL čo najlepšie možné podmienky dodávok. Preto neexistujú žiadne náznaky, že by zmluvná cena voľne dohodnutá medzi spoločnosťami Alcoa a ENEL nepredstavovala trhovú cenu, ktorú by Alcoa platila v prípade absencie pomoci. |
| --- | --- |

(288)

Preto potom, ako Komisia začala konanie vo veci formálneho zisťovania týkajúceho sa tarify v rokoch 2004 a 2006 a potom, ako sa od spoločnosti Alcoa požadovalo, aby poskytla záruku materskej spoločnosti na pokrytie rizika vrátenia pomoci, Alcoa dostala jednoznačnú motiváciu dohodnúť so spoločnosťou ENEL čo najlepšie možné podmienky dodávok. Preto neexistujú žiadne náznaky, že by zmluvná cena voľne dohodnutá medzi spoločnosťami Alcoa a ENEL nepredstavovala trhovú cenu, ktorú by Alcoa platila v prípade absencie pomoci.

7.   ZÁVER

| (289) | Komisia dospela k záveru, že Taliansko neoprávnene, v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES implementovalo ustanovenia článku 1 vyhlášky predsedu vlády zo 6. februára 2004 a článku 11 ods. 11 vládneho nariadenia č. 35/05, ktoré bolo zmenené na zákon č. 80/2005 zabezpečujúci časové predĺženie trvania zvýhodnenej tarify elektrickej energie pre spoločnosť Alcoa. Komisia sa domnieva, že opatrenie, ktoré predstavuje čisto prevádzkovú pomoc, nevyhovuje žiadnej výnimke zo všeobecného zákazu štátnej pomoci v zmysle Zmluvy o ES, a preto je nezlučiteľné so spoločným trhom. Preto sa musia všetky platby ešte nezaplatenej pomoci zastaviť, pričom už zaplatená pomoc sa musí vrátiť. Suma pomoci, ktorú treba vrátiť, zodpovedá súčtu všetkých kompenzačných komponentov poskytnutých vyrovnávacím fondom spoločnosti Alcoa. V prípade prevádzky vo Venete sa toto navrátenie týka obdobia od 1. januára 2006 do dátumu prijatia tohto rozhodnutia, v prípade prevádzky na Sardínii obdobia pred listom z roku 2007, t. j. od 1. januára 2006 do 18. júna 2007, |
| --- | --- |

(289)

Komisia dospela k záveru, že Taliansko neoprávnene, v rozpore s článkom 88 ods. 3 Zmluvy o ES implementovalo ustanovenia článku 1 vyhlášky predsedu vlády zo 6. februára 2004 a článku 11 ods. 11 vládneho nariadenia č. 35/05, ktoré bolo zmenené na zákon č. 80/2005 zabezpečujúci časové predĺženie trvania zvýhodnenej tarify elektrickej energie pre spoločnosť Alcoa. Komisia sa domnieva, že opatrenie, ktoré predstavuje čisto prevádzkovú pomoc, nevyhovuje žiadnej výnimke zo všeobecného zákazu štátnej pomoci v zmysle Zmluvy o ES, a preto je nezlučiteľné so spoločným trhom. Preto sa musia všetky platby ešte nezaplatenej pomoci zastaviť, pričom už zaplatená pomoc sa musí vrátiť. Suma pomoci, ktorú treba vrátiť, zodpovedá súčtu všetkých kompenzačných komponentov poskytnutých vyrovnávacím fondom spoločnosti Alcoa. V prípade prevádzky vo Venete sa toto navrátenie týka obdobia od 1. januára 2006 do dátumu prijatia tohto rozhodnutia, v prípade prevádzky na Sardínii obdobia pred listom z roku 2007, t. j. od 1. januára 2006 do 18. júna 2007,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc neoprávnene poskytovaná Talianskom v prospech spoločnosti Alcoa Transformazioni od 1. januára 2006 na základe článku 1 vyhlášky predsedu vlády zo 6. februára 2004 a článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005, v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy je nezlučiteľná so spoločným trhom. Suma pomoci sa vypočíta podľa metódy uvedenej v odôvodnení 285 tohto rozhodnutia.

Článok 2

1.   Taliansko vráti pomoc uvedenú v článku 1 zaplatenú príjemcovi. V prípade prevádzky vo Venete sa toto navrátenie vzťahuje na obdobie od 1. januára 2006 do dátumu prijatia tohto rozhodnutia, v prípade prevádzky na Sardínii na obdobie od 1. januára 2006 do 18. júna 2007.

2.   Sumy, ktoré sa majú vrátiť, zahŕňajú úrok odo dňa, keď boli poskytnuté príjemcovi, až do ich skutočného vrátenia.

3.   Úrok sa vypočíta ako zložený úrok v súlade s kapitolou V nariadenia (ES) č. 794/2004 a nariadenia Komisie (ES) č. 271/2008 (129), ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 794/2004.

4.   Taliansko zruší všetky nevyplatené platby pomoci uvedenej v článku 1 s účinnosťou od dátumu prijatia tohto rozhodnutia.

Článok 3

1.   Vrátenie pomoci uvedenej v článku 1 je bezodkladné a účinné.

2.   Taliansko zabezpečí, aby sa toto rozhodnutie vykonalo do štyroch mesiacov po dátume oznámenia tohto rozhodnutia.

Článok 4

1.   Taliansko do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia predloží Komisii tieto informácie:

| a) | celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú príjemca musí vrátiť; |
| --- | --- |

a)

celkovú sumu (istinu a úroky), ktorú príjemca musí vrátiť;

| b) | podrobný popis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis už prijatých alebo plánovaných opatrení na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím;

| c) | všetky dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť. |
| --- | --- |

c)

všetky dokumenty, ktoré dokazujú, že príjemcovi bolo nariadené pomoc vrátiť.

2.   Taliansko bude informovať Komisiu o pokroku dosiahnutom v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami, ktoré sa prijali na vykonanie tohto rozhodnutia, až do úplného vrátenia pomoci uvedenej v článku 1. Na požiadanie Komisie bezodkladne poskytne informácie o opatreniach, ktoré sa už prijali a ktoré sa plánujú prijať na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím. Takisto poskytne podrobné informácie o sumách pomoci a úrokov, ktoré príjemca už vrátil.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Talianskej republike.

V Bruseli 19. novembra 2009

Za Komisiu

Neelie KROES

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 30, 5.2.2005, s. 7 a Ú. v. EÚ C 214, 6.9.2006, s. 5.

1

(2)  Výrobca zinku.

2

(3)  Výrobca hliníkových výrobkov.

3

(4)  Výrobca oxidu hlinitého (medziprodukt, ktorý je výsledkom spracovania bauxitu a z ktorého sa získava primárny hliník).

4

(5)  Ú. v. EÚ C 30, 5.2.2005, s. 7.

5

(6)  Štátna pomoc N 587/05, Zvýhodnená tarifa za elektrickú energiu na Sardínii (neskôr označené ako C 13/06).

6

(7)  ThyssenKrupp (oceľ), Cementir (cement) a Nuova Terni Industrie Chimiche (chemikálie).

7

(8)  Ú. v. EÚ C 214, 6.9.2006, s. 5.

8

(9)  Rozhodnutie 2008/408/ES (Ú. v. EÚ L 144, 4.6.2008, s. 37).

9

(10)  Pozri oddiel 2.2.2.2.

10

(11)  V článku 1 vyhlášky z roku 2004 sa uvádza: „1. Na základe doplnenia kritérií ustanovených v článku 1 ods. 1 písm. c) vyhlášky predsedu vlády z 31. októbra 2002 Úrad pre elektrickú energiu a plyn rozšíri postup uvedený v bode 2 vyhlášky ministra priemyslu, obchodu a remesiel z 19. decembra 1995 na dodávky energie pre výrobu a spracovanie hliníka, olova, striebra a zinku obmedzené na závody, ktoré existovali v čase, keď táto vyhláška nadobudla účinnosť, a situované v ostrovných oblastiach, a nemali žiadne, alebo mali nedostatočné pripojenia na štátne siete elektriny a plynu. 2. Uplatňovanie tarify uvedené v bode 1 je dočasné, skončí sa po zavedení alebo zlepšení pripojení na štátne siete elektriny a plynu a v žiadnom prípade sa neskončí 30. júna 2007.“

11

(12)  V článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 sa uvádza: „s cieľom umožniť rozvoj a reštrukturalizáciu príslušných spoločností sa priaznivé tarifné podmienky pre dodávku elektrickej energie ustanovené článkom 1 ods. 1 písm. c) vládneho nariadenia č. 25 z 18. februára 2003, ktorý bol so zmenami a doplneniami zmenený na zákon č. 83 zo 17. apríla 2003, predĺžujú do konca roku 2010 na základe tarifných podmienok uplatňovaných od 31. decembra 2004“. Citovaným ustanovením vládneho nariadenia č. 25/03 sa potvrdzuje zaradenie tarify pre Alcoa ako všeobecnej systémovej platby.

12

(13)  Zákon č. 481/1995.

13

(14)  Článok 2 ods. 12 písm. e) zákona č. 481/1995.

14

(15)  Článok 2 ods. 21) zákona č. 481/1995.

15

(16)  EFIM (Ente Partecipazioni e Finanziamento Industrie Manifatturiere – Úrad pre investovanie do výrobných odvetví a ich financovanie) bol štátnou holdingovou spoločnosťou s kontrolným balíkom vo veľkom počte priemyselných odvetví. EFIM bol privatizovaný v období rokov 1992 a 1996.

16

(17)  V článku 2 vyhlášky z roku 1995 sa uvádza: „spôsob príplatkov stanovený v rozhodnutí CIP [Commissione Interministeriale Prezzi alebo Medzirezortný výbor pre ceny] č. 13 z 24. júla 1992 a v následných zmenách a doplneniach, ktorý sa uplatňuje na všetkých dodávateľov [elektrickej energie] na výrobu primárneho hliníka, no s obmedzením na závody existujúce v čase nadobudnutia účinnosti tejto vyhlášky, sa ruší od 31. decembra 2005. Po tomto dátume bude tento spôsob uvedený do súladu so spôsobom uplatňovaným voči všetkým odberateľom.“

17

(18)  Ú. v. ES C 288, 1.10.1996, s. 4.

18

(19)  Pozri rozhodnutie vo veci č. IV.JV.2 – ENEL/FT/DT (Ú. v. ES C 178, 23.6.1999, s. 15).

19

(20)  Regióny Lombardia, Emila Romagna a Piemont už pokryli svoj celkový dopyt po elektrickej energii čiastočne zo svojej vlastnej výroby a čiastočne dlhodobými dovoznými zmluvami uzatvorenými do roku 2003.

20

(21)  Zavedenej smernicou Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou (Ú. v. ES L 27, 30.1.1997, s. 20), ktorá bola v Taliansku prevzatá vyhláškou č. 79 zo 16. marca 1999.

21

(22)  Štandardná tarifa odzrkadľuje spôsob, akým sú náklady systému elektrickej energie rozčlenené a pripisované rozličným kategóriám užívateľov.

22

(23)  Štandardná tarifa bola rozdelená na dve časti, A a B, z ktorých každá pozostávala z niekoľkých tarifných zložiek. Časť A odzrkadľovala fixné systémové náklady, vrátane všeobecných systémových platieb, zatiaľ čo časť B odzrkadľovala premenné výrobné náklady (najmä náklady na palivo). Systémové náklady na výrobu pôvodne zahŕňali len tieto náklady: mimoriadne náklady vzniknuté v rokoch 1994, 1995 a 1996 (zložka A1); náklady spojené s demontážou jadrových elektrární (zložka A2) a náklady spojené s výstavbou zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov podľa rozhodnutia CIP 6/92 (zložka A3). Potom boli zahrnuté ďalšie kategórie nákladov: zvýhodnené tarify za elektrickú energiu (zložka A4), niektoré náklady na výskum (zložka A5) a uviaznuté náklady výrobcov elektrickej energie (zložka A6).

23

(24)  Pozri poznámku pod čiarou č. 21.

24

(25)  Článok 2 vyhlášky ministra priemyslu, obchodu a remesiel z 26. januára 2000 zatriedil existujúce zvýhodnené tarify, vrátane tarify pre spoločnosť Alcoa, ako novú kategóriu všeobecného systému poplatkov. Toto zatriedenie potvrdili neskoršie právne predpisy, naposledy článok 1 ods. 1 písm. c) zákona č. 83 zo 17. apríla 2003.

25

(26)  Zavedeného rozhodnutím AEEG č. 204/99.

26

(27)  Presnejšie, v rámci systému zavedeného rozhodnutím AEEG č. 204/99 boli správou zvýhodnených taríf poverení miestni distribútori a vyrovnávací fond. Miestni distribútori inkasovali výnosy zložky A4 a prevádzali ich do vyrovnávacieho fondu, ktorý spravoval vyhradený účet (Conto per la perequazione dei contribute sostitutivi dei regime tariffari speciali – vyrovnávací účet pre príspevky nahrádzajúci osobitné tarifné schémy). Ak však musel distribútor udeliť zvýhodnenú tarifu jednému z odberateľov, mohol si ponechať výnosy zložky A4 zaplatené inými jeho odberateľmi s cieľom vymôcť priamu zrážku z preferenčného účtu odberateľa. Ak boli výnosy distribútora nedostatočné, zostatok mal kryť vyrovnácaví fond použitím prostriedkov na vyhradenom účte. Pozri aj rozhodnutie AEEG 228/01, najmä články 43 a 56 pripojeného Testo Integrato (súhrn pravidiel upravujúcich poskytovanie elektrickej energie v Taliansku).

27

(28)  Treba však zdôrazniť, že časť rozhodnutia AEEG č. 148/04 sa prestala uplatňovať na spoločnosť Alcoa. Rozhodnutie zaviedlo nový spôsob výpočtu pre doplnkový príspevok vyplácaný užívateľom zvýhodnených taríf. Pre spoločnosť Alcoa by bol tento spôsob znamenal zníženie subvencie, t. j. čisté zvýšenie zvýhodnenej ceny. Spoločnosť Alcoa vzniesla proti tomuto ustanoveniu námietku pred Lombardským správnym súdom. Vo svojom rozhodnutí z 10. mája 2005 súd čiastočne zrušil rozhodnutie, pokiaľ išlo o jeho uplatňovanie na spoločnosť Alcoa. Preto sa kompenzačný príspevok pre spoločnosť Alcoa ďalej vypočítaval spôsobom, ktorý sa používal pred rozhodnutím č. 148/04 a ktorý zabezpečil, že spoločnosť Alcoa platila cenu stanovenú pre podnik Alumix.

28

(29)  Toto je text článku 1 vyhlášky z roku 2004. Vzťahoval sa aj na taviareň spoločnosti Alcoa vo Fusine, hoci táto taviareň nebola situovaná v ostrovnej oblasti, ktorá nemala spojenie s energetickými sieťami.

29

(30)  Rozhodnutie Komisie K(2004) 4329 zo 16. novembra 2004 (Ú. v. EÚ C 30, 5.2.2005, s. 7).

30

(31)  List z 3. marca 2006.

31

(32)  Pozri úplný text článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 v poznámke pod čiarou č. 12.

32

(33)  Článok 11 ods. 13 zákona č. 80/2005.

33

(34)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9, body 4.15 až 4.17.

34

(35)  Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

35

(36)  Rozhodnutie z roku 2006 o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa týkalo aj spoločností Terni. Avšak tarify pre Terni a Alcoa sa posudzovali oddelene.

36

(37)  Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9, bod 4.

37

(38)  Rozhodnutie Komisie K(2002) 3715 zo 16. októbra 2002, Pomoc na energetické náklady malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 91, 8.4.2003, s. 38).

38

(39)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

39

(40)  Vec T-332/06 Alcoa Trasformazioni, dosiaľ neuverejnená (čaká sa na odvolanie).

40

(41)  Tento číselný údaj, ktorý predložila spoločnosť Alcoa, zahŕňa nielen tavenie primárneho hliníka, ale aj jeho ďalšie spracovanie, ktoré je pracovne náročnejšie.

41

(42)  Podľa tejto dohody sa islandské energetické zariadenie zaviazalo postaviť novú vodnú elektráreň a dodávať elektrickú energiu taviarňam spoločnosti Alcoa za cenu zabezpečujúcu energetickému zariadeniu mieru návratnosti 5,5 % ročne. Projekt schválil Dozorný orgán EZVO rozhodnutím č. 40/03/COL zo 14. marca 2003.

42

(43)  Pozri vyšetrovanie v energetickom odvetví – Oznámenie Komisie – Vyšetrovanie podľa článku 17 nariadenia (ES) č. 1/2003 v odvetviach plynárenstva a elektrickej energie v Európe (záverečná správa) SEK(2006) 1724, KOM(2006) 0851 v konečnom znení.

43

(44)  Prvá správa skupiny na vysokej úrovni Príspevok k integrovanému prístupu k politike konkurencieschopnosti, energetike a životného prostredia (http://ec.europa.eu/enterprise/environment/lg_en.htm). Skupina na vysokej úrovni je fórum, na ktorom sa zúčastňujú predstavitelia Komisie a podnikateľskej sféry.

44

(45)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-379/98 PreussenElektra, Zb. 2001, s. I-2099.

45

(46)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-345/02 Pearle, Zb. 2004, s. I-7139.

46

(47)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.

47

(48)  Rozsudok Súdneho dvora v spojených veciach C-182/03 a C-217/03 Belgicko/Komisia, Zb. 2006, s. I-5479, bod 77.

48

(49)  Druhá veta článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999 znie: „Pokiaľ sa určité opatrenia stanú pomocou po liberalizácii činnosti podľa práva Spoločenstva, tieto opatrenia sa nebudú považovať za existujúcu pomoc po dátume stanovenom pre liberalizáciu.“

49

(50)  Rozsudok Súdu prvého stupňa v spojených veciach T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97, T-1/98, T-3/98, T-6/98 a T-23/98 Alzetta a iní/Komisia, Zb. 2000, s. II-2319, potvrdený rozsudkom Súdneho dvora vo veci C-298/00, Zb. 2004, s. I-4087, body 142 – 143.

50

(51)  Rozhodnutie Komisie 2002/347/ESUO (Ú. v. ES L 126, 13.5.2002, s. 27), bod 33.

51

(52)  Vec E 24/95 Priama záručná schéma v nových nemeckých spolkových krajinách, rozhodnutia Komisie SG(96) D/5500 z 18. júna 1996 a SG(98) D/54570 z 11. novembra 1998.

52

(53)  Ú. v. EÚ C 54, 4.3.2006, s. 13.

53

(54)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

54

(55)  Pred jeho rozdelením sa vec C 38/04 týkala aj iných príjemcov pomoci: Portovesme (zinok), ILA (hliníkové výrobky) a Euroallumina (oxid hlinitý).

55

(56)  Vec C 13/06 sa týka rozšírenia tarify pre spoločnosť Alcoa na spoločnosti Portovesme, ILA a Euroallumina podľa článku 11 ods. 12 zákona č. 80/2005.

56

(57)  Potom, čo ENEL získal spoločnosť ENDESA, boli aktíva spoločnosti ENDESA predané spoločnosti E.ON (pozri rozhodnutie o koncentrácii M 5171 z 13. júna 2008), http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/decisions/m5171_20080613_20310_en.pdf

57

(58)  Schopnosť ENEL-u ovplyvňovať ceny v rôznych regiónoch Talianska bola potvrdená v rámci prieskumu o stave liberalizácie trhov s elektrickou energiou a plynom Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas, ktorý AEEG vyhotovil v roku 2004 spoločne s príslušným talianskym orgánom.

58

(59)  Verejné konzultácie o konkurencieschopnosti európskeho odvetvia kovov na základe vplyvu dodávok surovín a energie: http://ec.europa.eu/enterprise/non_ferrous_metals/consultation.htm

59

(60)  Podľa Talianska, sa vyhláška z roku 2004 v skutočnosti nikdy neuplatňovala na Alcoa, keďže táto spoločnosť mohla ďalej využívať tarifné výhody až do decembra 2005, a to na základe vyhlášky z roku 1995. Úlohou Komisie nie je poskytnúť výklad talianskeho právneho poriadku na účely stanovenia toho, či to je pravda alebo nie, keďže len talianske súdy môžu vyniesť konečné rozhodnutie v tejto veci. Komisia však pripomína, že vyhláška z roku 2004 nebola nikdy zrušená, ani zmenená a doplnená tak, aby obmedzovala svoj rozsah pôsobnosti na iných príjemcov než Alcoa. Tarifa pre Alcoa ďalej platila de facto na základe regulačného rámca, ktorý zaviedol AEEG (a ktorý sa spomína v rozhodnutí o začatí konania).

60

de facto

(61)  Komisia má na základe dostupných informácií pochybnosti o tom, či je posudzované opatrenie porovnateľné s opatrením posudzovaným a schváleným Komisiou v roku 1996. V roku 1996 bol ENEL jediným výrobcom a distribútorom energie v Taliansku a znížená tarifa elektrickej energie, ktorú poskytol ENEL spoločnosti Alcoa v prospech podniku Alumix SPA bola porovnateľná s marginálnymi nákladmi na výrobu elektriny za príslušné obdobie. Naopak na druhej strane talianske orgány na liberalizovanom trhu výberovo zasahovali v prospech určitých podnikov, aby vykompenzovali rozdiel medzi trhovou cenou, ktorá mohla byť dohodnutá s ktorýmkoľvek výrobcom energie, a zvýhodnenou tarifou stanovenou v roku 1996.

61

(62)  Vykonaný rozhodnutiami AEEG č. 148/04 a 217/05.

62

(63)  Nezávisle od právneho základu je tu zmena v správnom mechanizme opísaná predovšetkým v odôvodnení 42, a preto je stále platný záver, že došlo k prechodu od skutočnej tarify k prevádzkovej pomoci a že ide o novú pomoc.

63

(64)  Rozhodnutie Komisie 85/215/EHS z 13. februára 1985 o zvýhodnených tarifách za zemný plyn pre pestovateľov skleníkových kultúr v Holandsku (Ú. v. ES L 97, 4.4.1985, s. 49).

64

(65)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora vo veci C-372/97 Taliansko/Komisia, Zb. 2004, s. I-3679, bod 67.

65

(66)  Prvá liberalizačná smernica 96/92/ES (pozri poznámku pod čiarou č. 21) bola v Taliansku vykonaná vyhláškou č. 79/1999.

66

(67)  Hodiny špičky sú zväčša medzi 8.00 hod. a 20.00 hod. v pracovných dňoch.

67

(68)  Elektrárne sa zoraďujú podľa tzv. hodnotového poradia počnúc elektrárňami s najnižšími krátkodobými marginálnymi nákladmi (variabilné náklady na výrobu elektrickej energie vrátane nákladov na palivo a CO2) po elektrárne s najvyššími nákladmi. V každom okamihu si elektrárne vzájomne konkurujú na základe ich marginálnych nákladov a očakáva sa od nich výroba v súlade s ich umiestnením v hodnotovom poradí: najprv vodné elektrárne, potom jadrové, elektrárne poháňané plynom a naftou, až kým výstupy všetkých zúčastnených elektrární nepokryjú dopyt. Posledná elektráreň sa označuje ako marginálna a jej marginálne náklady určujú v tom okamihu cenu elektrickej energie (systémová zúčtovacia cena).

68

2

(69)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-241/94 Francúzsko/Komisia, Zb. 1996, s. I-4551, bod 34.

69

(70)  Pozri napríklad vec PreussenElektra, bod 58.

70

(71)  Pozri napríklad rozsudok Súdneho dvora vo veci C-482/99 Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397, bod 24.

71

(72)  Pozri rozsudky Súdneho dvora vo veci C-78/76 Steinike & Weinlig, Zb. 1977, s. 595 a vo veci C-47/69 Francúzske textilné odvetvie, Zb. 1970, s. 487.

72

(73)  Pozri poznámku pod čiarou č. 45.

73

(74)  Pozri poznámku pod čiarou č. 46.

74

(75)  Rozsudok Súdu prvého stupňavo veci T-136/05 Earl Salvat/Komisia, zatiaľ neuverejnený, body 137 – 165.

75

(76)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-57/86 Grécko/Komisia, Zb. 1988, s. I-2855, bod 12; PreussenElektra, tamtiež; predbežné rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-126/01 Gemo, Zb. 2003, s. I-13769, bod 23.

76

(77)  Rozsudky Stardust, tamtiež; Pearle, tamtiež; a Earl Salvat, tamtiež.

77

(78)  Alcoa tvrdí, že podľa tarifnej schémy pred zavedením článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005 finančné prostriedky na financovanie tarify zabezpečovali súkromní distribútori, a preto nešlo o štátne zdroje. Hoci táto tarifná schéma nie je predmetom sporu v tomto konaní, skutočnosti uvedené v tomto odôvodnení znamenajú, že Komisia musí odmietnuť argument spoločnosti Alcoa. Samotný súkromný charakter distribútorov nie je určujúcim na účely vymedzenia charakteru použitých zdrojov.

78

(79)  Rozsudok Súdneho dvora zo 17. júla 2008 vo veci C-206/06, Essent Netwerk Noord/Aluminium Delfzijl, ešte neuverejnený, body 69 a 70.

79

(80)  Rozhodnutie Komisie K(2004) 4333 z 1. decembra 2004, vec 490/2000 Taliansko, uviaznuté náklady sektoru elektriny.

80

(81)  Rozsudok Súdu prvého stupňa z 11. februára 2009 vo veci T-25/07 Iride, ešte neuverejnený, bod 39.

81

(82)  Tamtiež, bod 28.

82

(83)  Pozri rozsudky Súdneho dvora vo veci C-303/88 Taliansko/Komisia, Zb. 1988, s. I-1433 a vo veci C-47/69 Francúzsko/Komisia, Zb. 1970, s. 4393; pozri tiež rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-351/02 Deutsche Bahn/Komisia, Zb. 2006, s. II-1047.

83

(84)  Pozri napríklad rozhodnutie M.2404 Elkem/Sapa z 26. júna 2001 a rozhodnutie M.1663 Alcan/Alusuisse zo 14. marca 2000.

84

(85)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-301/87 Francúzsko/Komisia, Zb. 1990, s. I-307, body 32 a 33; rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-214/95, Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717, bod 67 a rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci Alzetta/Komisia (tamtiež), bod 79.

85

(86)  Pozri rozsudok súdneho dvora vo veci C-102/87 Francúzsko/Komisia, Zb. 1988, s. 4067, bod 19; pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-305/89 Taliansko/Komisia, Zb. 1991, s. I-1603, bod 26.

86

(87)  Pozri poznámku pod čiarou č. 65.

87

(88)  Pozri napríklad rozhodnutia Komisie o otvorení konaní vo veci regulovaných sadzieb elektrickej energie vo Francúzsku (vec C 17/07, rozhodnutie Komisie z 13. júna 2007 C/2007/2392 (Ú. v. EÚ C 164, 18.7.2007, s. 9) a v Španielsku (vec C 3/07, rozhodnutie Komisie z 24. januára 2007. C/2007/123/3 (Ú. v. EÚ C 43, 27.2.2007, s. 9).

88

(89)  Rozsudok Súdneho dvora v spojených veciach 6/69 a 11/69 Komisia/Francúzsku, Zb. 1969, s. 523.

89

(90)  Pozri napríklad rozsudky Súdneho dvora vo veci 730/79 Philip Morris/Komisia, Zb. 1980, s. 2671, bod 11 a v spojených veciach C-393/,4 a C-41/05 Air Liquide Industries/Ville de Seraing et Province de Liège, Zb. 2006, s. I-5293.

90

(91)  Jediným cieľom tejto definície je v každom prípade obmedzenie časového rozsahu navrátenia nezlučiteľnej pomoci, a preto nemá využitie v tejto etape posudzovania.

91

(92)  A preto Komisia nemusí skúmať právne argumenty predložené spoločnosťou Alcoa na odôvodnenie tohto záveru, pozri odôvodnenia 95 a 96.

92

(93)  Rozsudok v spojených veciach C-182/03 a C-217/03 Belgicko/Komisia, Zb. 2006, s. I-5479.

93

(94)  Pozri poznámku pod čiarou č. 48.

94

(95)  Treba rozlišovať medzi všeobecnými hodnotiacimi kritériami stanovenými v rozhodnutí o podniku Alumix a uplatňovaním týchto kritérií na podstatu prípadu. Na základe týchto všeobecných kritérií by racionálne konajúci dodávateľ elektrickej energie (vzhľadom na nedostatok alternatívnych možností odbytu a aby zabránil zhoršeniu situácie s nadbytočnou kapacitou) predával elektrinu svojim najlepším zákazníkom za cenu pokrývajúcu jeho marginálne výrobné náklady zvýšenú o malý príspevok do fixných nákladov. Tieto všeobecné kritériá zostávajú v platnosti nezávisle od časového rozsahu rozhodnutia, v ktorom boli stanovené, a Komisia nemá v úmysle ich tu spochybňovať.

95

(96)  Pozri poznámku pod čiarou č. 40. V odôvodnení 105 sa uvádza, že: „je to jasné tak zo žaloby, v ktorej sa stanovuje, že tarifa, ktorú platili žalobcove elektrárne, bola schválená vládnym nariadením z roku 1995, ako aj zo samotného znenia tohto vládneho nariadenia, a že privatizácia [podniku Alumix] vyžaduje podporu talianskej vlády..., aby sa vymedzila tarifa za energiu [pre dve elektrárne] spoločnosti ENEL, pravdepodobne prostredníctvom uzatvorenia budúcej dlhodobej zmluvy (10 rokov) na ceny, ktoré sú konkurencieschopné na európskej úrovni a že spôsob používania príplatkov [‚sovrapprezzi‘] stanovený v [rozhodnutí IPC č. 13/92] ... sa zrušuje s účinnosťou od 31. decembra 2005“.

96

(97)  Rozsudok Súdu prvého stupňa v spojených veciach T-127/99, T-129/99 a T-148/99 Diputación Foral de Álava a iní/Komisia, Zb. 2002, s. II-1275, bod 175, citovaný v bode 114 rozsudku súdu.

97

(98)  Spojené veci C-15/98 a C-105/99, Zb. 2000, s. I 8855, bod 74 stanoviska.

98

(99)  Rozsudok Súdu prvého stupňa v spojených veciach T-195/01 a T-207/01 Vláda Gibraltáru/Komisia, Zb. 2002, s. II-2309, bod 111: „Preto sa pôvodná schéma transformuje na novú schému pomoci len vtedy, keď zmena vplýva na samotnú podstatu pôvodnej schémy. K takejto podstatnej zmene bezpochyby dochádza vtedy, keď je nový prvok jednoznačne oddeliteľný od pôvodnej schémy.“

99

(100)  Pozri rozsudok Súdneho dvora vo veci C-86/89 Taliansko/Komisia, Zb. 1990, s. I-3891 a vo veci C-301/87 Francúzsko/Komisia, Zb. 1990, bod 50.

100

(101)  Pozri rozsudok Súdu prvého stupňa vo veci T-459/93, Siemens/Komisia, Zb. 1995, s. II-1675, bod 48.

101

(102)  Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3 a Ú. v. EÚ C 82, 1.4.2008, s. 1.

102

(103)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

103

(104)  Zdroj: Indagine conoscitiva sullo stato della liberalizzazione dei settori dell’energia elettrica e del gas naturale, máj 2005.

104

Zdroj:

(105)  Sardínia je v súčasnosti spojená sa talianskou pevninou spojovacím vedením s kapacitou 270 MWh (SACOI).

105

(106)  Pozri poznámku pod čiarou č. 43.

106

(107)  Koeficient HHI sa na Sardínii pohybuje v hodnotách od 3 000 do 3 500. Ale v južnej oblasti je HHI vyšší.

107

(108)  Na Sardínii môže E.ON určovať cenu elektrickej energie počas 67 % dňa, ENEL počas 29 % dňa. Keby sa brali do úvahy aj priľahlé oblasti, ENEL by určoval cenu v makrozóne Macrosud-Sardegna počas 63 % dňa. Ale v skutočnosti ENEL určuje cenu v oblasti MacroSud počas celého dňa.

108

(109)  Napríklad v roku 2007 priemerná veľkoobchodná cena v Taliansku (pre energiu z elektrární so základným zaťažením na medzidennom trhu) na IPEXe (talianska burza s elektrickou energiou) bola 70,99 EUR/MWh v porovnaní s 37,97 EUR na nemeckej burze EEX a 40,78 EUR na francúzskej burze Powernext.

109

(110)  Správa AEEG z roku 2008 na základe údajov správcu energetického trhu (GME, Gestore del Mercato Elettrico).

110

(111)  Pozri poznámku pod čiarou č. 38.

111

(112)  Aj za predpokladu, že priemerné ceny v EÚ vzrastajú o menej ako 4 %, výhoda tarify pre spoločnosť Alcoa by v absolútnach hodnotách vzrastala. Napríklad ak cena pre spoločnosť Alcoa bola 30 EUR a priemerná cena elektrickej energie v Európe 60 EUR (výhoda: 30 EUR), 3 % nárast by znamenal cenu spoločnosti Alcoa 30,9 EUR v porovnaní s priemernou európskou cenou 61,8 EUR (nová výhoda: 30,9 EUR).

112

(113)  Napríklad vo svojej tretej správe z februára 2007 skupina na vysokej úrovni uvádza: „Na tomto základe sa použitie motivácie, vrátane dotácií všeobecného účelu a štátnej pomoci, môže odôvodniť ako politický nástroj. Môžu podporovať zodpovedné sociálne a environmentálne správanie, regionálnu súdržnosť, trvalo udržateľný rozvoj a kultúrnu rozmanitosť. Ale mali by sa používať len tam, kde ide jednoznačne o zlyhanie trhu, kde sa dotácie osvedčili ako vhodný nástroj pre dosiahnutie cieľa správne vymedzeného spoločného záujmu a keď nenarúšajú hospodársku súťaž, ani nepoškodzujú životné prostredie ... Opatrenie je odôvodnené vtedy, keď takéto dotácie súvisia s inými politickými cieľmi, napríklad s riešením problému klimatickej zmeny, lisabonskou stratégiou pre zamestnanosť a rast, správnym fungovaním energetických trhov alebo s prístupom k surovinám, bez dosiahnutia svojho pôvodného cieľa.“

113

(http://ec.europa.eu/enterprise/environment/hlg/doc_07:third_report_27_02_2007.pdf).

(114)  Rozhodnutie Komisie z 20. novembra 2007 o štátnej pomoci C 36/A/06 implementované Talianskom v prospech spoločností ThyssenKrupp, Cementir a Nuova Terni Industrie Chimiche, odôvodnenia 144 a 145.

114

(115)  V liste sa uvádza: „Chceli by sme zdôrazniť, že by malo byť všetkým jasné, že postupné zrušovanie tarify musí byť dôsledne obmedzené na časové obdobie potrebné na sprevádzkovanie VE (ktoré odhadujeme približne na dva roky) a bude podmienené zásadou jednorazovej pomoci“.

115

(116)  VE zabezpečuje uvoľnenie virtuálnej výrobnej kapacity dominantnými operátormi v rámci postupov verejného obstarávania. VE sa bežne používajú na podporu hospodárskej súťaže na veľkoobchodnom trhu, keďže odstraňujú motiváciu dominantných operátorov využívať svoj vplyv na trhu na udržanie cien na vysokej úrovni na okamžitých (spotových) a termínovaných trhoch. Cena, ktorú platí kupujúci za elektrickú energiu z VE, pozostáva z realizačnej ceny, ktorá väčšinou vyjadruje variabilné náklady na výrobu príslušnej kapacity, a prémie, ktorá sa stanoví na základe podmienok pravidiel verejného obstarávania.

116

(117)  Použila sa táto argumentácia: „Zdá sa, že ďalšie podniky nachádzajúce sa na pevnine netrpia rovnakými mimoriadnymi trhovými okolnosťami, aké prevládajú na Sardínii. Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž je toho názoru, že v ich prípade neexistujú dôvody odchýliť sa od zásad platných pre štátnu pomoc“.

117

(118)  VE nadobúda formu zmluvy, ktorá automaticky udeľuje svojmu kupujúcemu právo získať rozdiel, ak je kladný, medzi cenou zaplatenou výrobcom energie na Sardínii na medzidennom trhu a realizačnou cenou. Kupujúci zaplatí predávajúcemu prémiu pevne stanovenú v konaní verejného obstarávania a dostane od predajcu rozdiel, ak je kladný, medzi cenou na medzidennom trhu a realizačnou cenou.

118

(119)  V tejto súvislosti Komisia vychádzala z analýzy uvedenej v správach AEEG.

119

(120)  Rozsudky Súdneho dvora vo veci C-24/95 Alcan Deutschland, Zb. 1997, s. I-1591, body 25, 30 a 31 a v spojených veciach C-183/02 P a C-187/02 Demesa a Territorio histórico de Álava/Komisia, Zb. 2004, s. I-10609, bod 45.

120

(121)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-5/89 Nemecko/Komisia, Zb. 1990, s. I-3437, bod 16.

121

(122)  Pozri rozsudky vo veci C-78/77 Lührs, Zb. 1978, s. I-169, bod 6; vo veci C-265/85 Van den Bergh en Jurgens/Komisia, Zb. 1987, s. I-1155, bod 44; a vo veci T-489/93 Unifruit Hellas/Komisia, Zb. 1994, s. II-1201, bod 51.

122

(123)  Pozri rozsudky vo veci C-265/85 Van den Bergh en Jurgens/Komisia, Zb. 1987, s. I-1155, bod 44; vo veci C-152/88, Sofrimport/Komisia, Zb. 1990, s. I-2477, bod 26; vo veci T-290/97 Mehibas Dordtselaan/Komisia, Zb. 2000, s. II-15, bod 59 a vo veci T-223/00 Kyowa Hakko Kogyo/Komisia, Zb. 2003, s. II-2553, bod 51.

123

(124)  Pozri poznámku pod čiarou č. 51.

124

(125)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

125

(126)  Komisia nemá k dispozícii údaje potrebné na uskutočnenie presného výpočtu tejto sumy.

126

(127)  Pozri poznámku pod čiarou č. 9. Vo veci Terni sa zvýhodnená tarifa, ktorej trvanie bolo tiež predĺžené na základe článku 11 ods. 11 zákona č. 80/2005, vypočítala, financovala a zaplatila v podstate rovnakým spôsobom ako vo veci Alcoa (napriek rozdielnej konečnej cene pre jednotlivých príjemcov).

127

(128)  Rozsudok Súdneho dvora vo veci C-148/04 Unicredito, Zb. 2005, s. I-11137.

128

(129)  Ú. v. EÚ L 82, 25.3.2008, s. 1.

129

---