# Uradni list L 235/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.235.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 235 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 534. september 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.235.slv

Uradni list

Evropske unije

L 235

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 534. september 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/473/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o podpornih ukrepih kmetijskemu sektorju, ki jih je izvajala Španija po dvigu cen goriva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9971) | 1 |
| | | 2010/474/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 24. marca 2010 o državni pomoči C 4/03 (ex NN 102/02) Italije za WAM SpA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1711)

   (
  1
  ) | 26 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2010/473/EU

*

Sklep Komisije z dne 15. decembra 2009 o podpornih ukrepih kmetijskemu sektorju, ki jih je izvajala Španija po dvigu cen goriva
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9971)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9971)

1

2010/474/EU

*

Sklep Komisije z dne 24. marca 2010 o državni pomoči C 4/03 (ex NN 102/02) Italije za WAM SpA
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1711)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1711)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 4.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 235/1

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 15. decembra 2009

o podpornih ukrepih kmetijskemu sektorju, ki jih je izvajala Španija po dvigu cen goriva

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 9971)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(2010/473/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (1) in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu s prvim pododstavkom člena 108(2) PDEU, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Španski organi so z dopisom z dne 29. septembra 2000 v skladu s členom 108(3) PDEU obvestili Evropsko komisijo o ukrepih pomoči kmetijskemu sektorju, ki jih je izvajala Španija po dvigu cen goriva. Komisija je 20. novembra 2000 po telefaksu zahtevala dodatne informacije. Te informacije je prejela z dopisoma z dne 9. januarja 2001 in 13. marca 2001. |
| --- | --- |

(1)

Španski organi so z dopisom z dne 29. septembra 2000 v skladu s členom 108(3) PDEU obvestili Evropsko komisijo o ukrepih pomoči kmetijskemu sektorju, ki jih je izvajala Španija po dvigu cen goriva. Komisija je 20. novembra 2000 po telefaksu zahtevala dodatne informacije. Te informacije je prejela z dopisoma z dne 9. januarja 2001 in 13. marca 2001.

| (2) | Velik del priglašenih ukrepov je bil prenesen v register nepriglašenih pomoči (pomoč NN 19/2001). Drugi del je bil vpisan v register priglašenih pomoči (N 681/A/2000). |
| --- | --- |

(2)

Velik del priglašenih ukrepov je bil prenesen v register nepriglašenih pomoči (pomoč NN 19/2001). Drugi del je bil vpisan v register priglašenih pomoči (N 681/A/2000).

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 11. aprila 2001, vročenim 25. aprila 2001, sporočila Španiji, da bo sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU v zvezi z nekaterimi ukrepi, in menila, da nekateri drugi ukrepi ne izpolnjujejo pogojev za uveljavljanje določb člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 11. aprila 2001, vročenim 25. aprila 2001, sporočila Španiji, da bo sprožila postopek iz člena 108(2) PDEU v zvezi z nekaterimi ukrepi, in menila, da nekateri drugi ukrepi ne izpolnjujejo pogojev za uveljavljanje določb člena 107 PDEU.

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o zadevnih ukrepih.

| (5) | Španija je z dopisoma z dne 6. juni ja 2001 in 20. decembra 2001 predložila več pripomb. Komisija je prejela tudi pripombe zainteresiranih strani. Posredovane so bile Španiji, in ta je imela možnost, odzvati se nanje. Komisija je njene pripombe prejela z dopisoma z dne 1. in 30. oktobra 2001. |
| --- | --- |

(5)

Španija je z dopisoma z dne 6. juni ja 2001 in 20. decembra 2001 predložila več pripomb. Komisija je prejela tudi pripombe zainteresiranih strani. Posredovane so bile Španiji, in ta je imela možnost, odzvati se nanje. Komisija je njene pripombe prejela z dopisoma z dne 1. in 30. oktobra 2001.

| (6) | Komisija je 11. decembra 2002 sprejela delno negativno končno odločbo s številko 2003/293/CE (3). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 11. decembra 2002 sprejela delno negativno končno odločbo s številko 2003/293/CE (3).

| (7) | Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid in Federación Catalana de Estaciones de Servicio sta 15. aprila 2003 pri Sodišču prve stopnje vložila tožbo zoper Evropsko komisijo (4). Pritožnika sta predlagala delno razglasitev ničnosti odločbe Komisije. |
| --- | --- |

(7)

Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid in Federación Catalana de Estaciones de Servicio sta 15. aprila 2003 pri Sodišču prve stopnje vložila tožbo zoper Evropsko komisijo (4). Pritožnika sta predlagala delno razglasitev ničnosti odločbe Komisije.

| (8) | Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 12. decembra 2006 (5) člen 1 Odločbe Komisije 2003/293/ES razglasilo za ničnega v delu, v katerem je navedeno, da ukrepi pomoči kmetijskim zadrugam, ki jih določa kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 z dne 6. oktobra 2000 o nujnih ukrepih pomoči kmetijskemu sektorju ter sektorjem ribolova in prometa (6), niso pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(8)

Sodišče prve stopnje je s sodbo z dne 12. decembra 2006 (5) člen 1 Odločbe Komisije 2003/293/ES razglasilo za ničnega v delu, v katerem je navedeno, da ukrepi pomoči kmetijskim zadrugam, ki jih določa kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 z dne 6. oktobra 2000 o nujnih ukrepih pomoči kmetijskemu sektorju ter sektorjem ribolova in prometa (6), niso pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (9) | Komisija mora po delni razglasitvi ničnosti odločbe sprejeti novo odločbo glede ukrepov iz člena 1 Odločbe 2003/293/ES, ki ga je Sodišče prve stopnje razglasilo za ničnega, kar je naredila s to odločbo. |
| --- | --- |

(9)

Komisija mora po delni razglasitvi ničnosti odločbe sprejeti novo odločbo glede ukrepov iz člena 1 Odločbe 2003/293/ES, ki ga je Sodišče prve stopnje razglasilo za ničnega, kar je naredila s to odločbo.

| (10) | Ta odločba ne zadeva ukrepov iz člena 1 Odločbe 2003/293/ES, ki jih Sodišče prve stopnje ni razglasilo za nične (7) in ki so torej v celoti veljavni. V nadaljevanju torej ne bo nobenega sklicevanja na te ukrepe. |
| --- | --- |

(10)

Ta odločba ne zadeva ukrepov iz člena 1 Odločbe 2003/293/ES, ki jih Sodišče prve stopnje ni razglasilo za nične (7) in ki so torej v celoti veljavni. V nadaljevanju torej ne bo nobenega sklicevanja na te ukrepe.

| (11) | Ukrepi iz člena 2 Odločbe 2003/293/ES (8) ter členi 3, 4 in 5 prav tako niso predmet te odločbe, saj so v celoti veljavni. V nadaljevanju torej ne bo nobenega sklicevanja na te ukrepe. |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz člena 2 Odločbe 2003/293/ES (8) ter členi 3, 4 in 5 prav tako niso predmet te odločbe, saj so v celoti veljavni. V nadaljevanju torej ne bo nobenega sklicevanja na te ukrepe.

II.   OPIS

1.   Ukrepi pomoči kmetijskim zadrugam

| (12) | Priglašeni ukrepi pomoči kmetijskim zadrugam so določeni v členu 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 o nujni pomoči kmetijskemu sektorju, ribištvu in prometu (9), s katerim se uvajajo nekatere spremembe zakona št. 27/1999 z dne 16. julija 1999 o zadrugah (10) in zakona št. 20/1990 z dne 19. decembra 1990 o davčni ureditvi za zadruge (11). |
| --- | --- |

(12)

Priglašeni ukrepi pomoči kmetijskim zadrugam so določeni v členu 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 o nujni pomoči kmetijskemu sektorju, ribištvu in prometu (9), s katerim se uvajajo nekatere spremembe zakona št. 27/1999 z dne 16. julija 1999 o zadrugah (10) in zakona št. 20/1990 z dne 19. decembra 1990 o davčni ureditvi za zadruge (11).

| (13) | Po eni strani se za kmetijske zadruge ukine omejitev v višini 50 % prometa za trgovanje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne da bi zadruge izgubile davčno ugodnost, kot je opredeljena v zakonu št. 20/1990 (člen 13.10), kadar opravljajo dejavnost dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge. |
| --- | --- |

(13)

Po eni strani se za kmetijske zadruge ukine omejitev v višini 50 % prometa za trgovanje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne da bi zadruge izgubile davčno ugodnost, kot je opredeljena v zakonu št. 20/1990 (člen 13.10), kadar opravljajo dejavnost dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge.

| (14) | Po drugi strani se spremeni zakon št. 34/1998 z dne 7. oktobra 1998 o sektorju ogljikovodikov (12), tako da se za kmetijske zadruge odpravi zahteva, da morajo ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev, kadar opravljajo dejavnost distribucije dizelskega goriva B nečlanom zadruge. |
| --- | --- |

(14)

Po drugi strani se spremeni zakon št. 34/1998 z dne 7. oktobra 1998 o sektorju ogljikovodikov (12), tako da se za kmetijske zadruge odpravi zahteva, da morajo ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev, kadar opravljajo dejavnost distribucije dizelskega goriva B nečlanom zadruge.

| (15) | Po mnenju španskih organov je bil glavni namen teh ukrepov izničiti dvig cen goriva, ki je v času, ko sta bila ukrepa sprejeta, močno prizadel kmetijski sektor. Tako je v obrazložitvi kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 pojasnjeno, da „je dizelsko gorivo, ki se uporablja v kmetijstvu, ribolovu in prometu, ter goriva za drugačno uporabo prizadel dvig cen zaradi višjih cen nafte in precejšnje rasti vrednosti dolarja v primerjavi z eurom“. Španska vlada „razume stvarnost krize, ki so jo povzročili zunanji dejavniki, in je skupaj z najbolj reprezentativnimi organizacijami prizadetih sektorjev proučila obseg ekonomskega vpliva na kmetijstvo in ribištvo ter dosegla široko soglasje o sprejetju svežnja ukrepov za omilitev negativnih posledic zvišanja cen nafte in poglobitev liberalizacije sektorjev“. |
| --- | --- |

(15)

Po mnenju španskih organov je bil glavni namen teh ukrepov izničiti dvig cen goriva, ki je v času, ko sta bila ukrepa sprejeta, močno prizadel kmetijski sektor. Tako je v obrazložitvi kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 pojasnjeno, da „je dizelsko gorivo, ki se uporablja v kmetijstvu, ribolovu in prometu, ter goriva za drugačno uporabo prizadel dvig cen zaradi višjih cen nafte in precejšnje rasti vrednosti dolarja v primerjavi z eurom“. Španska vlada „razume stvarnost krize, ki so jo povzročili zunanji dejavniki, in je skupaj z najbolj reprezentativnimi organizacijami prizadetih sektorjev proučila obseg ekonomskega vpliva na kmetijstvo in ribištvo ter dosegla široko soglasje o sprejetju svežnja ukrepov za omilitev negativnih posledic zvišanja cen nafte in poglobitev liberalizacije sektorjev“.

| (16) | Glede obsega zakonov, spremenjenih s priglašenim ukrepom, je potreben natančnejši opis. |
| --- | --- |

(16)

Glede obsega zakonov, spremenjenih s priglašenim ukrepom, je potreben natančnejši opis.

| (17) | Zakon št. 27/1999 o zadrugah je okvirni instrument za zadružniško dejavnost v Španiji. V njem so opredeljeni pojem zadruga in njene kategorije ter je urejena njena ustanovitev. Njegov namen je tudi spodbujanje in razvoj zadrug, zakon določa oblike združevanja in poenostavlja ustanovitev takih združenj, da bi se tako spodbudilo zadružno gibanje. Njegov člen 93 zadeva kmetijske zadruge, zlasti njihov predmet, in dejavnosti, ki jih lahko opravljajo. |
| --- | --- |

(17)

Zakon št. 27/1999 o zadrugah je okvirni instrument za zadružniško dejavnost v Španiji. V njem so opredeljeni pojem zadruga in njene kategorije ter je urejena njena ustanovitev. Njegov namen je tudi spodbujanje in razvoj zadrug, zakon določa oblike združevanja in poenostavlja ustanovitev takih združenj, da bi se tako spodbudilo zadružno gibanje. Njegov člen 93 zadeva kmetijske zadruge, zlasti njihov predmet, in dejavnosti, ki jih lahko opravljajo.

| (18) | Člen 16(5), člen 18(2) ter člena 33 in 34 zakona št. 20/1990 pa določajo normative za davčno osnovo in davčno ureditev za španske zadruge, vključno s kmetijskimi zadrugami. V zakonu se razlikuje med „zaščitenimi zadrugami“ in „posebej zaščitenimi zadrugami“. „Zaščitene zadruge“ spoštujejo načela in določbe, ki izhajajo iz splošnega zakona o zadrugah ali zakonov avtonomnih skupnosti. „Posebej zaščitene zadruge“ so zadruge za pridruženo delo, kmetijske zadruge, zadruge za skupnostno obdelovanje zemlje, morske zadruge ter potrošniške in uporabniške zadruge. V skladu z zakonom so deležne največje zaščite zaradi narave zadevnih sektorjev, ekonomske zmogljivosti članov in ker so najbližje načelu vzajemnosti. |
| --- | --- |

(18)

Člen 16(5), člen 18(2) ter člena 33 in 34 zakona št. 20/1990 pa določajo normative za davčno osnovo in davčno ureditev za španske zadruge, vključno s kmetijskimi zadrugami. V zakonu se razlikuje med „zaščitenimi zadrugami“ in „posebej zaščitenimi zadrugami“. „Zaščitene zadruge“ spoštujejo načela in določbe, ki izhajajo iz splošnega zakona o zadrugah ali zakonov avtonomnih skupnosti. „Posebej zaščitene zadruge“ so zadruge za pridruženo delo, kmetijske zadruge, zadruge za skupnostno obdelovanje zemlje, morske zadruge ter potrošniške in uporabniške zadruge. V skladu z zakonom so deležne največje zaščite zaradi narave zadevnih sektorjev, ekonomske zmogljivosti članov in ker so najbližje načelu vzajemnosti.

| (19) | Za določitev davčne osnove zadrug se poslovni rezultati dejavnosti zadruge (posli s člani) obravnavajo ločeno od poslovnih rezultatov dejavnosti zunaj zadruge (posli z nečlani) in niso enako obdavčeni. Zato mora zadruga voditi ločeno računovodstvo za ti vrsti poslov. |
| --- | --- |

(19)

Za določitev davčne osnove zadrug se poslovni rezultati dejavnosti zadruge (posli s člani) obravnavajo ločeno od poslovnih rezultatov dejavnosti zunaj zadruge (posli z nečlani) in niso enako obdavčeni. Zato mora zadruga voditi ločeno računovodstvo za ti vrsti poslov.

| (20) | Davčna ureditev, ki se uporablja za kmetijske zadruge, ki so „posebej zaščitene zadruge“, je enaka kot za zaščitene zadruge, razen v naslednjih primerih:
  —   davek od dobička pravnih oseb: ta davek bremeni dobiček družb in drugih pravnih oseb. Davčna osnova, ki ustreza poslovnim rezultatom zadruge (posli s člani), je obdavčena po znižani, 20-odstotni stopnji, medtem ko je davčna osnova, ki ustreza poslovnim rezultatom zunaj zadruge (posli z nečlani ali tretjimi osebami), obdavčena po splošni 35-odstotni davčni stopnji (člen 33(2)). Poleg tega se odbije 50 % sredstev, dodeljenih v obvezni rezervni sklad, (člen 16(5)) (13), in 100 % sredstev, namenjenih skladu za izobraževanje in promocijo (člen 18(2)) (14). Samo posebej zaščitenim zadrugam pa se prizna olajšava v višini 50 % zneska davka, ki je enak algebraični vsoti zneskov, dobljenih z uporabo predvidenih davčnih stopenj za zadružne in zunajzadružne pozitivne ali negativne davčne osnove, kadar je poslovni rezultat pozitiven (člen 34.2). Nazadnje imajo tudi možnost amortizacije novega osnovnega sredstva, pridobljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug,
  —   davek na prenos premoženja in kolkovina za sklenitev pravnega posla: ta posredni davek bremeni različne pravne akte, kot so dragi prenosi premoženja, pravne listine ali nekatera dejanja družb (kot je financiranje družbe, na primer dokapitalizacija). Oprostitev je določena za ustanovitev, dokapitalizacijo, združitev in razdružitev; za dodelitev ali razveljavitev posojil, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji; nakup sredstev in dajatve v sklad za izobraževanje in promocijo za uresničitev njihovih ciljev; ter samo za posebej zaščitene zadruge oprostitev za nakup sredstev in pravic, neposredno namenjenih uresničitvi njihovih družbenih in statutarnih ciljev (člena 33(1) in 34(1)),
  —   davek na gospodarske dejavnosti: ta lokalni davek neposredno bremeni vse vrste podjetniških, poklicnih ali umetniških gospodarskih dejavnosti, ki jih na španskem ozemlju opravljajo fizične ali pravne osebe. Za ta davek je določena 95-odstotna olajšava (člen 33(4)(a)),
  —   davek na nepremičnine: gre za lokalni davek, ki bremeni uživanje lastninske pravice in drugih stvarnih pravic, povezanih z nepremičnino. Za ta davek na kmečka sredstva kmetijskih zadrug in skupnostno obdelovanje zemlje je določena 95-odstotna olajšava (člen 33(4)(b)). |
| --- | --- |

(20)

Davčna ureditev, ki se uporablja za kmetijske zadruge, ki so „posebej zaščitene zadruge“, je enaka kot za zaščitene zadruge, razen v naslednjih primerih:

—   davek od dobička pravnih oseb: ta davek bremeni dobiček družb in drugih pravnih oseb. Davčna osnova, ki ustreza poslovnim rezultatom zadruge (posli s člani), je obdavčena po znižani, 20-odstotni stopnji, medtem ko je davčna osnova, ki ustreza poslovnim rezultatom zunaj zadruge (posli z nečlani ali tretjimi osebami), obdavčena po splošni 35-odstotni davčni stopnji (člen 33(2)). Poleg tega se odbije 50 % sredstev, dodeljenih v obvezni rezervni sklad, (člen 16(5)) (13), in 100 % sredstev, namenjenih skladu za izobraževanje in promocijo (člen 18(2)) (14). Samo posebej zaščitenim zadrugam pa se prizna olajšava v višini 50 % zneska davka, ki je enak algebraični vsoti zneskov, dobljenih z uporabo predvidenih davčnih stopenj za zadružne in zunajzadružne pozitivne ali negativne davčne osnove, kadar je poslovni rezultat pozitiven (člen 34.2). Nazadnje imajo tudi možnost amortizacije novega osnovnega sredstva, pridobljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug,

—   davek na prenos premoženja in kolkovina za sklenitev pravnega posla: ta posredni davek bremeni različne pravne akte, kot so dragi prenosi premoženja, pravne listine ali nekatera dejanja družb (kot je financiranje družbe, na primer dokapitalizacija). Oprostitev je določena za ustanovitev, dokapitalizacijo, združitev in razdružitev; za dodelitev ali razveljavitev posojil, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji; nakup sredstev in dajatve v sklad za izobraževanje in promocijo za uresničitev njihovih ciljev; ter samo za posebej zaščitene zadruge oprostitev za nakup sredstev in pravic, neposredno namenjenih uresničitvi njihovih družbenih in statutarnih ciljev (člena 33(1) in 34(1)),

—   davek na gospodarske dejavnosti: ta lokalni davek neposredno bremeni vse vrste podjetniških, poklicnih ali umetniških gospodarskih dejavnosti, ki jih na španskem ozemlju opravljajo fizične ali pravne osebe. Za ta davek je določena 95-odstotna olajšava (člen 33(4)(a)),

—   davek na nepremičnine: gre za lokalni davek, ki bremeni uživanje lastninske pravice in drugih stvarnih pravic, povezanih z nepremičnino. Za ta davek na kmečka sredstva kmetijskih zadrug in skupnostno obdelovanje zemlje je določena 95-odstotna olajšava (člen 33(4)(b)).

| (21) | Nazadnje člen 13 zakona določa, da nobena zadruga, ne glede na kategorijo, ne more opraviti več kot 50 % vseh poslov s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubila status davčno zaščitene zadruge. |
| --- | --- |

(21)

Nazadnje člen 13 zakona določa, da nobena zadruga, ne glede na kategorijo, ne more opraviti več kot 50 % vseh poslov s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubila status davčno zaščitene zadruge.

| (22) | Proračun za izvajanje ukrepov v korist kmetijskih zadrug je zaradi njihove narave neznan. Njihovo trajanje ni določeno. |
| --- | --- |

(22)

Proračun za izvajanje ukrepov v korist kmetijskih zadrug je zaradi njihove narave neznan. Njihovo trajanje ni določeno.

2.   Argumenti Komisije za sprožitev postopka pregleda

| (23) | Komisija se je pri odločitvi za sprožitev postopka oprla na naslednje argumente. |
| --- | --- |

(23)

Komisija se je pri odločitvi za sprožitev postopka oprla na naslednje argumente.

| (24) | Odobritev kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 je v skladu s sprožitvijo postopka predpostavljala, da se kmetijskim zadrugam dodelijo davčne ugodnosti, ki jih pred odobritvijo zakonodajnega odloka niso imele. |
| --- | --- |

(24)

Odobritev kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 je v skladu s sprožitvijo postopka predpostavljala, da se kmetijskim zadrugam dodelijo davčne ugodnosti, ki jih pred odobritvijo zakonodajnega odloka niso imele.

| (25) | S prvo ugodnostjo se je ukinila zahteva, da mora zadruga ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega se uporablja splošna davčna ureditev (tj. lažja davčna ureditev) za distribucijo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, zato bi zadruge plačevale manj davka kot pred to ukinitvijo. Drugače povedano, pred spremembo zakona so morale kmetijske zadruge, ki so nečlanom prodajale dizelsko gorivo B, ustanoviti subjekt, ki je imel lastno pravno osebnost. Od spremembe zakona št. 27/1999 ta obveznost zanje ne velja več, zadevni posli pa naj bi bili obdavčeni po ugodnejši davčni stopnji. |
| --- | --- |

(25)

S prvo ugodnostjo se je ukinila zahteva, da mora zadruga ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega se uporablja splošna davčna ureditev (tj. lažja davčna ureditev) za distribucijo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, zato bi zadruge plačevale manj davka kot pred to ukinitvijo. Drugače povedano, pred spremembo zakona so morale kmetijske zadruge, ki so nečlanom prodajale dizelsko gorivo B, ustanoviti subjekt, ki je imel lastno pravno osebnost. Od spremembe zakona št. 27/1999 ta obveznost zanje ne velja več, zadevni posli pa naj bi bili obdavčeni po ugodnejši davčni stopnji.

| (26) | Druga ugodnost je ukinitev omejitve za kmetijske zadruge v višini 50 % za dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi to zanje pomenilo izgubo statusa davčno zaščitene zadruge. Drugače povedano, pred spremembo zakona št. 27/1999 so morale kmetijske zadruge omejiti dobavo tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na 50 % svojega prometa, če niso želele izgubiti davčne ugodnosti. Od spremembe zakona lahko presežejo to omejitev, ne da bi se morale odpovedati statusu davčno zaščitenih zadrug. |
| --- | --- |

(26)

Druga ugodnost je ukinitev omejitve za kmetijske zadruge v višini 50 % za dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi to zanje pomenilo izgubo statusa davčno zaščitene zadruge. Drugače povedano, pred spremembo zakona št. 27/1999 so morale kmetijske zadruge omejiti dobavo tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na 50 % svojega prometa, če niso želele izgubiti davčne ugodnosti. Od spremembe zakona lahko presežejo to omejitev, ne da bi se morale odpovedati statusu davčno zaščitenih zadrug.

| (27) | To naj bi bil poseben ukrep, ki se uporablja samo za kmetijske zadruge, spremlja pa ga davčna ugodnost, odobrena zaradi dviga cen goriva, v obliki nižjega davka v primerjavi z običajnim davkom, ki se je plačeval pred spremembo zakona št. 27/1999. |
| --- | --- |

(27)

To naj bi bil poseben ukrep, ki se uporablja samo za kmetijske zadruge, spremlja pa ga davčna ugodnost, odobrena zaradi dviga cen goriva, v obliki nižjega davka v primerjavi z običajnim davkom, ki se je plačeval pred spremembo zakona št. 27/1999.

| (28) | Komisija je v skladu z razpoložljivimi informacijami menila, da sta ta ukrepa kmetijskim zadrugam dala ugodnost, ki je njihov proračun razbremenila običajnih dajatev. Izguba davčnega prihodka je enakovredna porabi državnih virov v obliki davčnih izdatkov (točka 10 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (15). Zato je bilo treba ta ukrep šteti za selektiven davčni ukrep, ki je prizadel državna sredstva. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je v skladu z razpoložljivimi informacijami menila, da sta ta ukrepa kmetijskim zadrugam dala ugodnost, ki je njihov proračun razbremenila običajnih dajatev. Izguba davčnega prihodka je enakovredna porabi državnih virov v obliki davčnih izdatkov (točka 10 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (15). Zato je bilo treba ta ukrep šteti za selektiven davčni ukrep, ki je prizadel državna sredstva.

| (29) | Komisija je v skladu z razpoložljivimi informacijami v fazi sprožitve postopka menila, da je treba ta ukrepa šteti za državna davčna ukrepa, ki sta zadevala državna sredstva, dajala selektivno ugodnost in se nista zdela upravičena zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema, kar pomeni, da ju je bilo treba šteti za selektivni pomoči države. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je v skladu z razpoložljivimi informacijami v fazi sprožitve postopka menila, da je treba ta ukrepa šteti za državna davčna ukrepa, ki sta zadevala državna sredstva, dajala selektivno ugodnost in se nista zdela upravičena zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema, kar pomeni, da ju je bilo treba šteti za selektivni pomoči države.

| (30) | Informacije, ki so jih predložili španski organi in v skladu s katerimi so se v letih 1999 in 2000 cene goriv dvignile za 47 %, kar je povzročilo kršitve javnega reda, stavke ter prekinitve v dobavi energetskih in prehrambnih proizvodov, v tej fazi postopka ne omogočajo mnenja, da je bil to izjemni dogodek v smislu člena 107(2)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(30)

Informacije, ki so jih predložili španski organi in v skladu s katerimi so se v letih 1999 in 2000 cene goriv dvignile za 47 %, kar je povzročilo kršitve javnega reda, stavke ter prekinitve v dobavi energetskih in prehrambnih proizvodov, v tej fazi postopka ne omogočajo mnenja, da je bil to izjemni dogodek v smislu člena 107(2)(b) PDEU.

| (31) | V skladu z razpoložljivimi informacijami bi se ukrepa podpore kmetijskim zadrugam lahko štela za državni pomoči za izboljšanje finančnega položaja zadrug, ki pa nikakor ne prispevata k razvoju sektorja. Zato je bilo treba ti pomoči šteti za pomoči za tekoče poslovanje, ki nista združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z razpoložljivimi informacijami bi se ukrepa podpore kmetijskim zadrugam lahko štela za državni pomoči za izboljšanje finančnega položaja zadrug, ki pa nikakor ne prispevata k razvoju sektorja. Zato je bilo treba ti pomoči šteti za pomoči za tekoče poslovanje, ki nista združljivi z notranjim trgom.

| (32) | Po mnenju Komisije se na podlagi teh ugotovitev ni zdelo, da bi bilo za zadevna ukrepa, če se štejeta za državni pomoči, mogoče uveljavljati odstopanja iz člena 107(2) in (3) PDEU, zato se je odločila, da proti njima uvede postopek iz člena 108(2) PDEU. |
| --- | --- |

(32)

Po mnenju Komisije se na podlagi teh ugotovitev ni zdelo, da bi bilo za zadevna ukrepa, če se štejeta za državni pomoči, mogoče uveljavljati odstopanja iz člena 107(2) in (3) PDEU, zato se je odločila, da proti njima uvede postopek iz člena 108(2) PDEU.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH TRETJIH STRANI

1.   Pripombe Združenja upraviteljev črpalk (Asociación de Gestores de Estaciones de Servicio)

| (33) | To združenje meni, da se kmetijskim zadrugam s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 dajejo davčne ugodnosti. |
| --- | --- |

(33)

To združenje meni, da se kmetijskim zadrugam s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 dajejo davčne ugodnosti.

| (34) | Prvič, ukinitev zahteve, da morajo organizacije, ki prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev, pomeni davčno ugodnost, zaradi katere bodo zadruge plačale manj davkov za prodajo dizelskega goriva kot prej, ker so ti posli obdavčeni po ugodnejši stopnji. |
| --- | --- |

(34)

Prvič, ukinitev zahteve, da morajo organizacije, ki prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev, pomeni davčno ugodnost, zaradi katere bodo zadruge plačale manj davkov za prodajo dizelskega goriva kot prej, ker so ti posli obdavčeni po ugodnejši stopnji.

| (35) | Drugič, ukinitev trenutne omejitve za zadruge v višini 50 % za dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi zadruge izgubile davčno ugodnost, je druga davčna ugodnost. |
| --- | --- |

(35)

Drugič, ukinitev trenutne omejitve za zadruge v višini 50 % za dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi zadruge izgubile davčno ugodnost, je druga davčna ugodnost.

| (36) | Po mnenju tega združenja kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 spodbuja nastanek vzporedne mreže na robu trga v korist zadrug kot subjektov, ki jim javni sektor pomaga in jih poleg tega oprošča zakonitih obveznosti, ki veljajo za njihove konkurente. Namen vsega tega je omogočiti znižanje cene, ki je rezultat običajnih tržnih mehanizmov, in to brez najmanjšega nadomestila za imetnike naprav za prodajo širši javnosti (maloprodaja), katerih velik delež bo izključen s trga. |
| --- | --- |

(36)

Po mnenju tega združenja kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 spodbuja nastanek vzporedne mreže na robu trga v korist zadrug kot subjektov, ki jim javni sektor pomaga in jih poleg tega oprošča zakonitih obveznosti, ki veljajo za njihove konkurente. Namen vsega tega je omogočiti znižanje cene, ki je rezultat običajnih tržnih mehanizmov, in to brez najmanjšega nadomestila za imetnike naprav za prodajo širši javnosti (maloprodaja), katerih velik delež bo izključen s trga.

2.   Pripombe Združenja podjetnikov – črpalkarjev Skupnosti Madrid, Katalonske federacije črpalk in Španske konfederacije črpalk (Asociación de empresarios de estaciones de servicio de la Comunidad de Madrid, Federación catalana de estaciones de servicio, Confederación española de estaciones de Servicio)

| (37) | Ta združenja, ki predstavljajo skoraj celotni sektor črpalk v Španiji, menijo, da kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 vsebuje ukrepe za zmanjšanje davčne obremenitve kmetijskih zadrug, kadar te prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, s tem ko za to dejavnost uvaja posebej zaščiteno davčno ureditev za prodajo goriva tretjim osebam. |
| --- | --- |

(37)

Ta združenja, ki predstavljajo skoraj celotni sektor črpalk v Španiji, menijo, da kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 vsebuje ukrepe za zmanjšanje davčne obremenitve kmetijskih zadrug, kadar te prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, s tem ko za to dejavnost uvaja posebej zaščiteno davčno ureditev za prodajo goriva tretjim osebam.

| (38) | Po mnenju teh združenj kmetijske zadruge z začetkom veljavnosti kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 pridobijo spodaj navedene ugodnosti, kadar tretjim osebam prodajajo dizelsko gorivo B. |
| --- | --- |

(38)

Po mnenju teh združenj kmetijske zadruge z začetkom veljavnosti kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 pridobijo spodaj navedene ugodnosti, kadar tretjim osebam prodajajo dizelsko gorivo B.

| (39) | Pri davku na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla so zadruge plačila oproščene v primeru ustanovitve, dokapitalizacije, združitve in razdružitve, dodelitve ali razveljavitve posojil, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, nakupa sredstev in dajatev v sklad za izobraževanje in promocijo za namene uresničitve svojih ciljev ter nakupa sredstev in pravic, neposredno namenjenih uresničitvi svojih družbenih in statutarnih ciljev. |
| --- | --- |

(39)

Pri davku na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla so zadruge plačila oproščene v primeru ustanovitve, dokapitalizacije, združitve in razdružitve, dodelitve ali razveljavitve posojil, vključno z dolžniškimi vrednostnimi papirji, nakupa sredstev in dajatev v sklad za izobraževanje in promocijo za namene uresničitve svojih ciljev ter nakupa sredstev in pravic, neposredno namenjenih uresničitvi svojih družbenih in statutarnih ciljev.

| (40) | Pri davku od dobička pravnih oseb: ker kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 prodajo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, šteje za poslovni rezultat dejavnosti zadruge, je obdavčena po 20-odstotni stopnji in uživa popolno svobodo pri amortizaciji novega osnovnega sredstva, kupljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug; poleg tega se zadrugam prizna olajšava v višini 50 % zneska davka. |
| --- | --- |

(40)

Pri davku od dobička pravnih oseb: ker kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 prodajo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, šteje za poslovni rezultat dejavnosti zadruge, je obdavčena po 20-odstotni stopnji in uživa popolno svobodo pri amortizaciji novega osnovnega sredstva, kupljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug; poleg tega se zadrugam prizna olajšava v višini 50 % zneska davka.

| (41) | Pri davku na gospodarske dejavnosti se zadrugam prizna olajšava v višini 95 % zneska davka. |
| --- | --- |

(41)

Pri davku na gospodarske dejavnosti se zadrugam prizna olajšava v višini 95 % zneska davka.

| (42) | Pri davku na nepremičnine se zadrugam prizna olajšava v višini 95 % zneska davka. |
| --- | --- |

(42)

Pri davku na nepremičnine se zadrugam prizna olajšava v višini 95 % zneska davka.

3.   Pripombe Konfederacije španskih kmetijskih zadrug (Confederación de cooperativas agrarias de España)

| (43) | V tej konfederaciji je večina španskih kmetijskih zadrug. |
| --- | --- |

(43)

V tej konfederaciji je večina španskih kmetijskih zadrug.

| (44) | Kmetijske zadruge so začele opravljati dejavnost distribucije naftnih derivatov, potem ko je začel veljati odlok ministrstva za gospodarstvo in finance z dne 31. julija 1986 (16) o spremembi predpisa o dobavi in prodaji goriv in tekočih kuriv, ki so predmet monopola nad naftnimi derivati (17). Z zakonom št. 34/1992 z dne 22. decembra 1992 o ureditvi naftnega sektorja (18) se vzpostavlja nov sistem distribucije naftnih derivatov. |
| --- | --- |

(44)

Kmetijske zadruge so začele opravljati dejavnost distribucije naftnih derivatov, potem ko je začel veljati odlok ministrstva za gospodarstvo in finance z dne 31. julija 1986 (16) o spremembi predpisa o dobavi in prodaji goriv in tekočih kuriv, ki so predmet monopola nad naftnimi derivati (17). Z zakonom št. 34/1992 z dne 22. decembra 1992 o ureditvi naftnega sektorja (18) se vzpostavlja nov sistem distribucije naftnih derivatov.

| (45) | Za kmetijske zadruge se je zakonska ureditev nenadoma spremenila po objavi zakona št. 34/1998 in zlasti njegove dodatne petnajste določbe, s katero se zadrugam prepoveduje prodaja naftnih derivatov (kot so dizelska goriva in bencin) tretjim osebam, razen če v ta namen ne ustanovijo subjekta, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev. |
| --- | --- |

(45)

Za kmetijske zadruge se je zakonska ureditev nenadoma spremenila po objavi zakona št. 34/1998 in zlasti njegove dodatne petnajste določbe, s katero se zadrugam prepoveduje prodaja naftnih derivatov (kot so dizelska goriva in bencin) tretjim osebam, razen če v ta namen ne ustanovijo subjekta, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev.

| (46) | Po mnenju te konfederacije je bila s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 le delno odpravljena omejitev svobodne konkurence, ki je bila uvedena s prepovedjo iz petnajste dodatne določbe zakona št. 34/1998. |
| --- | --- |

(46)

Po mnenju te konfederacije je bila s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 le delno odpravljena omejitev svobodne konkurence, ki je bila uvedena s prepovedjo iz petnajste dodatne določbe zakona št. 34/1998.

| (47) | Davčne olajšave, priznane zadrugam, je treba proučiti v povezavi s standardi za tehnično prilagoditev in obveznostmi za zadruge, ki iz njih izhajajo. |
| --- | --- |

(47)

Davčne olajšave, priznane zadrugam, je treba proučiti v povezavi s standardi za tehnično prilagoditev in obveznostmi za zadruge, ki iz njih izhajajo.

| (48) | Da se določi davčna osnova za davek od dobička pravnih oseb, morajo zadruge jasno ločiti dve vrsti dejavnosti, to je posle s člani in posle z nečlani ali tretjimi osebami. Standard za tehnično prilagoditev iz člena 16 zakona št. 20/1990 pomeni, da se davčna osnova določi ločeno za poslovne rezultate zadruge, ustvarjene s posli s člani, na eni strani in poslovne rezultate zunaj zadruge, ustvarjene s posli z nečlani ali tretjimi osebami, na drugi strani. |
| --- | --- |

(48)

Da se določi davčna osnova za davek od dobička pravnih oseb, morajo zadruge jasno ločiti dve vrsti dejavnosti, to je posle s člani in posle z nečlani ali tretjimi osebami. Standard za tehnično prilagoditev iz člena 16 zakona št. 20/1990 pomeni, da se davčna osnova določi ločeno za poslovne rezultate zadruge, ustvarjene s posli s člani, na eni strani in poslovne rezultate zunaj zadruge, ustvarjene s posli z nečlani ali tretjimi osebami, na drugi strani.

| (49) | Člen 33 zakona št. 20/1990 določa, da se pri izračunu davka od dobička zadružnih družb davčna osnova obdavči po različnih stopnjah, tj. 20-odstotni in 35-odstotni (splošna stopnja), za zadružne in zunajzadružne poslovne rezultate, pri čemer so zadnji med drugim poslovni rezultati kmetijskih zadrug, ustvarjeni s trgovanjem s tretjimi osebami. Zato za dobiček, ki ga kmetijska zadruga ustvari s trgovanjem s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne velja nobena olajšava. |
| --- | --- |

(49)

Člen 33 zakona št. 20/1990 določa, da se pri izračunu davka od dobička zadružnih družb davčna osnova obdavči po različnih stopnjah, tj. 20-odstotni in 35-odstotni (splošna stopnja), za zadružne in zunajzadružne poslovne rezultate, pri čemer so zadnji med drugim poslovni rezultati kmetijskih zadrug, ustvarjeni s trgovanjem s tretjimi osebami. Zato za dobiček, ki ga kmetijska zadruga ustvari s trgovanjem s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne velja nobena olajšava.

| (50) | V zvezi z davkom od dobička pravnih oseb, ki ga morajo plačati zadruge, člen 23 zakona št. 20/1990 določa, da je znesek davka enak algebraični vsoti zneskov, dobljenih z uporabo predvidenih davčnih stopenj za pozitivne ali negativne davčne osnove, pri čemer se ta znesek šteje za davčno obveznost (cuota íntegra), če je poslovni rezultat pozitiven. Ureditev za oprostitev posebej zaščitenih zadrug – kar so načeloma kmetijske zadruge – iz člena 34 tega zakona določa 50-odstotno znižanje zneska davčne obveznosti, opredeljene v členu 23. |
| --- | --- |

(50)

V zvezi z davkom od dobička pravnih oseb, ki ga morajo plačati zadruge, člen 23 zakona št. 20/1990 določa, da je znesek davka enak algebraični vsoti zneskov, dobljenih z uporabo predvidenih davčnih stopenj za pozitivne ali negativne davčne osnove, pri čemer se ta znesek šteje za davčno obveznost (cuota íntegra), če je poslovni rezultat pozitiven. Ureditev za oprostitev posebej zaščitenih zadrug – kar so načeloma kmetijske zadruge – iz člena 34 tega zakona določa 50-odstotno znižanje zneska davčne obveznosti, opredeljene v členu 23.

| (51) | Tega znižanja ni mogoče presojati neodvisno od davčnega obravnavanja neto poslovnih presežkov, razdeljenih članom zadruge, obdavčenih z dohodnino. V zadrugi se dobiček podjetja razdeli članom glede na dejavnosti zadruge v zadevnem poslovnem letu, ne pa glede na kapitalske vložke: to imenujemo neto poslovni presežek, ki ima popolnoma drugačne značilnosti kot dividende v kapitalskem podjetju. |
| --- | --- |

(51)

Tega znižanja ni mogoče presojati neodvisno od davčnega obravnavanja neto poslovnih presežkov, razdeljenih članom zadruge, obdavčenih z dohodnino. V zadrugi se dobiček podjetja razdeli članom glede na dejavnosti zadruge v zadevnem poslovnem letu, ne pa glede na kapitalske vložke: to imenujemo neto poslovni presežek, ki ima popolnoma drugačne značilnosti kot dividende v kapitalskem podjetju.

| (52) | 50-odstotno oprostitev davka od dobička pravnih oseb, dodeljeno posebej zaščitenim zadrugam, je treba ob upoštevanju njenih posebnosti presojati z vidika dvojnega obdavčenja dividend/poslovnih presežkov z davkom od dobička pravnih oseb na eni strani in dohodnino na drugi strani. Znižanje dvojnega obdavčenja v odnosu kapitalska družba – delničar (dividende) nima ustreznice v odnosu zadruga – član zadruge (razdelitev neto poslovnih presežkov), tako da so neto poslovni presežki bolj obdavčeni kot dividende. |
| --- | --- |

(52)

50-odstotno oprostitev davka od dobička pravnih oseb, dodeljeno posebej zaščitenim zadrugam, je treba ob upoštevanju njenih posebnosti presojati z vidika dvojnega obdavčenja dividend/poslovnih presežkov z davkom od dobička pravnih oseb na eni strani in dohodnino na drugi strani. Znižanje dvojnega obdavčenja v odnosu kapitalska družba – delničar (dividende) nima ustreznice v odnosu zadruga – član zadruge (razdelitev neto poslovnih presežkov), tako da so neto poslovni presežki bolj obdavčeni kot dividende.

| (53) | To razlikovanje se kaže v členu 23 zakona št. 40/1998 z dne 9. decembra 1998 o dohodnini in drugih davčnih predpisih (19), s katerimi se potrjuje različno davčno obravnavanje dividend (ki so značilne za kapitalska podjetja, za katera velja splošna davčna ureditev) in neto poslovnih presežkov (ki so značilni za zadruge, za katere velja posebna davčna ureditev). |
| --- | --- |

(53)

To razlikovanje se kaže v členu 23 zakona št. 40/1998 z dne 9. decembra 1998 o dohodnini in drugih davčnih predpisih (19), s katerimi se potrjuje različno davčno obravnavanje dividend (ki so značilne za kapitalska podjetja, za katera velja splošna davčna ureditev) in neto poslovnih presežkov (ki so značilni za zadruge, za katere velja posebna davčna ureditev).

| (54) | Poleg tega se davčne oprostitve na področju dohodnine iz člena 66 zakona št. 40/1998 razlikujejo tudi glede na vrsto družbe: ta člen za dividende določa 40-odstotno oprostitev, za neto poslovne presežke pa napotuje na člen 32 zakona št. 20/1990 o davčni ureditvi za zadruge, ki pri dvojnem obdavčenju določa 10-odstotno oprostitev za zaščiteno zadrugo in 5-odstotno oprostitev za posebej zaščiteno zadrugo. |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega se davčne oprostitve na področju dohodnine iz člena 66 zakona št. 40/1998 razlikujejo tudi glede na vrsto družbe: ta člen za dividende določa 40-odstotno oprostitev, za neto poslovne presežke pa napotuje na člen 32 zakona št. 20/1990 o davčni ureditvi za zadruge, ki pri dvojnem obdavčenju določa 10-odstotno oprostitev za zaščiteno zadrugo in 5-odstotno oprostitev za posebej zaščiteno zadrugo.

| (55) | Poleg tega za zadruge veljajo posebne obveznosti, ki so jih podjetja, za katera velja splošna davčna ureditev, oproščena, zlasti finančne obveznosti, uvedene z zakonom št. 27/1999, ki določa zadržanje sredstev, ki jih ni mogoče razdeliti, tako kot v primeru ustanovitve obveznih socialnih skladov. |
| --- | --- |

(55)

Poleg tega za zadruge veljajo posebne obveznosti, ki so jih podjetja, za katera velja splošna davčna ureditev, oproščena, zlasti finančne obveznosti, uvedene z zakonom št. 27/1999, ki določa zadržanje sredstev, ki jih ni mogoče razdeliti, tako kot v primeru ustanovitve obveznih socialnih skladov.

| (56) | Prvič, obveznega rezervnega sklada, ki je posebej namenjen konsolidaciji, razvoju in jamstvu zadrug, ni mogoče razdeliti članom, kot določa člen 55 zakona št. 27/1999. Je del sredstev družbe, ki jih ni mogoče razdeliti, in če bi zadruga prenehala delovati, bi bil izročen državni blagajni, ta pa bi ga namenila za ustanovitev sklada za spodbujanje zadružnega gibanja. V skladu z zakonom št. 27/1999 je najnižji znesek, dodeljen rezervnemu skladu, sestavljen iz 20 % zadružnih poslovnih rezultatov in 50 % zunajzadružnih poslovnih rezultatov (ki so jih zadruge ustvarile s posli s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge), tem pa se prištejejo članarine in zneski, odbiti od njihovih obveznih vložkov v osnovni kapital, če odpovejo članstvo. Iz tega sledi, da član zadruge nikdar ne more dobiti nazaj celotnih vložkov v podjetje in da se del poslovnih presežkov podjetja zadrži. |
| --- | --- |

(56)

Prvič, obveznega rezervnega sklada, ki je posebej namenjen konsolidaciji, razvoju in jamstvu zadrug, ni mogoče razdeliti članom, kot določa člen 55 zakona št. 27/1999. Je del sredstev družbe, ki jih ni mogoče razdeliti, in če bi zadruga prenehala delovati, bi bil izročen državni blagajni, ta pa bi ga namenila za ustanovitev sklada za spodbujanje zadružnega gibanja. V skladu z zakonom št. 27/1999 je najnižji znesek, dodeljen rezervnemu skladu, sestavljen iz 20 % zadružnih poslovnih rezultatov in 50 % zunajzadružnih poslovnih rezultatov (ki so jih zadruge ustvarile s posli s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge), tem pa se prištejejo članarine in zneski, odbiti od njihovih obveznih vložkov v osnovni kapital, če odpovejo članstvo. Iz tega sledi, da član zadruge nikdar ne more dobiti nazaj celotnih vložkov v podjetje in da se del poslovnih presežkov podjetja zadrži.

| (57) | Drugič, nameni sklada za izobraževanje in promocijo, urejenega s členom 56 zakona št. 27/1999, so izobraževanje in usposabljanje članov in delavcev zadruge, razširjanje zadružnih načel, spodbujanje povezav med zadrugami, kulturna in poklicna promocija ter pomoč lokalnemu okolju in skupnosti na splošno. V skladu z zakonom št. 27/1999 je najnižji dodeljeni znesek 5 % zadružnih poslovnih rezultatov. Tako kot pri obveznem rezervnem skladu dodeljenih sredstev ni mogoče razdeliti članom, tudi če zadruga preneha delovati. |
| --- | --- |

(57)

Drugič, nameni sklada za izobraževanje in promocijo, urejenega s členom 56 zakona št. 27/1999, so izobraževanje in usposabljanje članov in delavcev zadruge, razširjanje zadružnih načel, spodbujanje povezav med zadrugami, kulturna in poklicna promocija ter pomoč lokalnemu okolju in skupnosti na splošno. V skladu z zakonom št. 27/1999 je najnižji dodeljeni znesek 5 % zadružnih poslovnih rezultatov. Tako kot pri obveznem rezervnem skladu dodeljenih sredstev ni mogoče razdeliti članom, tudi če zadruga preneha delovati.

| (58) | Zato je najvišji poslovni presežek zadrug, ki ga je mogoče razdeliti, nižji od poslovnega presežka, ki ga ustvarijo kapitalske družbe, kjer je razpoložljivega več dobička, saj kapitalskim družbam v te sklade ni treba dodeljevati sredstev iz dobička tekočega poslovnega leta. |
| --- | --- |

(58)

Zato je najvišji poslovni presežek zadrug, ki ga je mogoče razdeliti, nižji od poslovnega presežka, ki ga ustvarijo kapitalske družbe, kjer je razpoložljivega več dobička, saj kapitalskim družbam v te sklade ni treba dodeljevati sredstev iz dobička tekočega poslovnega leta.

| (59) | Davčna ugodnost, ki jo zadruga lahko dobi z delno oprostitvijo plačila davka od dobička pravnih oseb, se popravi z dvojnim obdavčenjem, tj. z dohodnino, ki jo mora plačati član zadruge, katerega davčna obremenitev se tako poveča. |
| --- | --- |

(59)

Davčna ugodnost, ki jo zadruga lahko dobi z delno oprostitvijo plačila davka od dobička pravnih oseb, se popravi z dvojnim obdavčenjem, tj. z dohodnino, ki jo mora plačati član zadruge, katerega davčna obremenitev se tako poveča.

| (60) | Celovit pregled davčne ureditve, ki velja za zadruge in pri katerem se upoštevajo ugodnosti in obveznosti, je mogoče ponazoriti z naslednjima primeroma. |
| --- | --- |

(60)

Celovit pregled davčne ureditve, ki velja za zadruge in pri katerem se upoštevajo ugodnosti in obveznosti, je mogoče ponazoriti z naslednjima primeroma.

| (61) | Prvi primer se nanaša na analizo neto razpoložljivosti sredstev za člana zadruge v primerjavi z delničarjem družbe, za katero velja splošna davčna ureditev v Španiji, pri čemer so začetni poslovni rezultati enaki: 150 denarnih enot (v nadaljnjem besedilu: d.e.).

  Predpostavka: poslovni rezultati zadruge (50 %) in poslovni rezultati zunaj zadruge (50 %) na podlagi zakona št. 27/1999; celotno nakazilo dobička, ki je članu na razpolago. Mejna davčna stopnja za dohodnino: 48 % | Zadruga | Kapitalska družba |
| --- | --- | --- | --- |
| Poslovni rezultati | Poslovni rezultat zadruge (PRZ): 75 (50 %)
  Poslovni rezultat zunaj zadruge (PRZZ): 75 (50 %)
  Skupaj: 150 | 150 |
| Dodelitev sredstev v socialne sklade | Sklad za izobraževanje in promocijo: 5 % PRZ = 3,75
  Obvezni rezervni sklad: 20 % PRZ = 15
  50 % PRZZ = 37,5
  Skupaj: 56,25 | 0 |
| Poslovni rezultati po dodelitvi sredstev v sklade | PRZ: 56,25
  PRZZ: 37,5
  Skupaj: 93,75 | 150 |
| Davek od dobička pravnih oseb | PRZ: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75
  PRZZ: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687
  Skupaj: 32,437 | 150 × 35 % = 52,5 |
| Razpoložljivi dobiček | 93,75 – 32,437 = 61,313 | 150 – 52,5 = 97,5 |
| Dohodnina | Davčna osnova: 61,313 × 100 % = 61,313
  Dolgovani znesek (polna stopnja):
  61,313 × 48 % = 29,430
  Olajšava: 61,313 × 10 % = 6,131
  Znesek, ki ga je treba plačati po olajšavi:
  9,430 – 6,131 = 23,299 | DO = 97,5 × 140 % = 136,5
  Dolgovani znesek (polna stopnja): 136,5 x 48 % = 65,52
  Olajšava: 97,5 × 40 % = 39
  Znesek, ki ga je treba plačati po olajšavi: 65,52 – 39 = 26,52 |
| Neto dohodek delničarja | 61,313 – 23,299 = 38,014 | 97,5 – 26,52 = 70,98 |

(61)

Prvi primer se nanaša na analizo neto razpoložljivosti sredstev za člana zadruge v primerjavi z delničarjem družbe, za katero velja splošna davčna ureditev v Španiji, pri čemer so začetni poslovni rezultati enaki: 150 denarnih enot (v nadaljnjem besedilu: d.e.).

Predpostavka: poslovni rezultati zadruge (50 %) in poslovni rezultati zunaj zadruge (50 %) na podlagi zakona št. 27/1999; celotno nakazilo dobička, ki je članu na razpolago. Mejna davčna stopnja za dohodnino: 48 %

Zadruga

Kapitalska družba

Poslovni rezultati

Poslovni rezultat zadruge (PRZ): 75 (50 %)

Poslovni rezultat zunaj zadruge (PRZZ): 75 (50 %)

Skupaj: 150

150

Dodelitev sredstev v socialne sklade

Sklad za izobraževanje in promocijo: 5 % PRZ = 3,75

Obvezni rezervni sklad: 20 % PRZ = 15

50 % PRZZ = 37,5

Skupaj: 56,25

0

Poslovni rezultati po dodelitvi sredstev v sklade

PRZ: 56,25

PRZZ: 37,5

Skupaj: 93,75

150

Davek od dobička pravnih oseb

PRZ: (75 – 11,25) × 20 % = 12,75

PRZZ: (75 – 18,75) × 35 % = 19,687

Skupaj: 32,437

150 × 35 % = 52,5

Razpoložljivi dobiček

93,75 – 32,437 = 61,313

150 – 52,5 = 97,5

Dohodnina

Davčna osnova: 61,313 × 100 % = 61,313

Dolgovani znesek (polna stopnja):

61,313 × 48 % = 29,430

Olajšava: 61,313 × 10 % = 6,131

Znesek, ki ga je treba plačati po olajšavi:

9,430 – 6,131 = 23,299

DO = 97,5 × 140 % = 136,5

Dolgovani znesek (polna stopnja): 136,5 x 48 % = 65,52

Olajšava: 97,5 × 40 % = 39

Znesek, ki ga je treba plačati po olajšavi: 65,52 – 39 = 26,52

Neto dohodek delničarja

61,313 – 23,299 = 38,014

97,5 – 26,52 = 70,98

| (62) | Ob upoštevanju mejne davčne stopnje za dohodnino lahko trdimo, da bi pri enakem začetnem poslovnem rezultatu 150 d.e. član zadruge imel 38 d.e. neto dohodka, medtem ko bi delničar družbe, za katero velja splošna davčna ureditev, imel 71 d.e. neto dohodka. Poleg tega, kot je bilo pojasnjeno, bi dvojno obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb in dohodnino izničilo začetni učinek olajšave davka od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(62)

Ob upoštevanju mejne davčne stopnje za dohodnino lahko trdimo, da bi pri enakem začetnem poslovnem rezultatu 150 d.e. član zadruge imel 38 d.e. neto dohodka, medtem ko bi delničar družbe, za katero velja splošna davčna ureditev, imel 71 d.e. neto dohodka. Poleg tega, kot je bilo pojasnjeno, bi dvojno obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb in dohodnino izničilo začetni učinek olajšave davka od dobička pravnih oseb.

| (63) | V drugem primeru, kjer se za trgovanje zadrug s člani in tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, tj. za poslovne rezultate zadrug in poslovne rezultate zunaj zadrug, uporabljajo različni deleži, bi bilo treba ugotoviti, da kadar se delež poslovnih rezultatov zunaj zadruge v primerjavi s poslovnimi rezultati zadruge poveča, se sorazmerno povečajo sredstva, ki jih je treba nakazati v obvezne sklade, in dohodnina, medtem ko se delež razpoložljivega dobička zmanjša; iz tega bi sledilo, da je neto dohodek vsakega člana nižji, če so poslovni rezultati zunaj zadruge višji.

  Analiza različnih predpostavk o porazdelitvi zadružnih in zunajzadružnih poslovnih rezultatov | Zaščitena zadruga | Kapitalska družba |
| --- | --- | --- | --- |
| Predpostavka | PRZ: 75 %
  PRZZ: 25 % | PRZ: 66,66 %
  PRZZ:33,33 % | PRZ: 50 %
  PRZZ: 50 % | PRZ: 25 %
  PRZZ: 75 % | |
| Poslovni rezultati | 150 | 150 | 150 | 150 | 150 |
| Dodelitev sredstev v socialne sklade | 46,875 | 50 | 56,25 | 65,625 | 0 |
| Poslovni rezultati po dodelitvi sredstev v sklade | 103,125 | 100 | 93,75 | 84,375 | 150 |
| Davek od dobička pravnih oseb: | 28,97 | 30,125 | 32,437 | 35,906 | 52,5 |
| Razpoložljivi dobiček | 74,155 | 69,875 | 61,313 | 48,469 | 97,5 |
| Dohodnina | 28,179 | 26,55 | 23,299 | 18,418 | 26,52 |
| Neto dohodek | 45,976 | 43,325 | 38,014 | 30,051 | 70,98 |

(63)

V drugem primeru, kjer se za trgovanje zadrug s člani in tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, tj. za poslovne rezultate zadrug in poslovne rezultate zunaj zadrug, uporabljajo različni deleži, bi bilo treba ugotoviti, da kadar se delež poslovnih rezultatov zunaj zadruge v primerjavi s poslovnimi rezultati zadruge poveča, se sorazmerno povečajo sredstva, ki jih je treba nakazati v obvezne sklade, in dohodnina, medtem ko se delež razpoložljivega dobička zmanjša; iz tega bi sledilo, da je neto dohodek vsakega člana nižji, če so poslovni rezultati zunaj zadruge višji.

Analiza različnih predpostavk o porazdelitvi zadružnih in zunajzadružnih poslovnih rezultatov

Zaščitena zadruga

Kapitalska družba

Predpostavka

PRZ: 75 %

PRZZ: 25 %

PRZ: 66,66 %

PRZZ:33,33 %

PRZ: 50 %

PRZZ: 50 %

PRZ: 25 %

PRZZ: 75 %

Poslovni rezultati

150

150

150

150

150

Dodelitev sredstev v socialne sklade

46,875

50

56,25

65,625

0

Poslovni rezultati po dodelitvi sredstev v sklade

103,125

100

93,75

84,375

150

Davek od dobička pravnih oseb:

28,97

30,125

32,437

35,906

52,5

Razpoložljivi dobiček

74,155

69,875

61,313

48,469

97,5

Dohodnina

28,179

26,55

23,299

18,418

26,52

Neto dohodek

45,976

43,325

38,014

30,051

70,98

| (64) | Zato Konfederacija kmetijskih zadrug meni, da je treba zakonodajo o obdavčenju kmetijskih zadrug v Španiji proučiti kot celoto. S to obdavčitvijo se uvajajo razlike, vsebuje pa tudi elemente ugodnosti, ki jih spremljajo posebne obveznosti (dodelitev sredstev v obvezne sklade, obravnavanje kapitala, dvojno obdavčenje). |
| --- | --- |

(64)

Zato Konfederacija kmetijskih zadrug meni, da je treba zakonodajo o obdavčenju kmetijskih zadrug v Španiji proučiti kot celoto. S to obdavčitvijo se uvajajo razlike, vsebuje pa tudi elemente ugodnosti, ki jih spremljajo posebne obveznosti (dodelitev sredstev v obvezne sklade, obravnavanje kapitala, dvojno obdavčenje).

IV.   PRIPOMBE ŠPANIJE

| (65) | Španija je v dopisu z dne 11. junija 2001 navedla naslednje argumente. |
| --- | --- |

(65)

Španija je v dopisu z dne 11. junija 2001 navedla naslednje argumente.

| (66) | Po njenem mnenju izenačitev ukrepov pomoči zadrugam z državno pomočjo, ker bodo zadruge plačale manj davkov kot pred uvedeno spremembo, ni utemeljena iz razlogov, navedenih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(66)

Po njenem mnenju izenačitev ukrepov pomoči zadrugam z državno pomočjo, ker bodo zadruge plačale manj davkov kot pred uvedeno spremembo, ni utemeljena iz razlogov, navedenih v nadaljevanju.

| (67) | Namen ukrepov, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, je liberalizacija sektorja dobave dizelskega goriva, tako da se za kmetijske zadruge odpravijo ovire pri distribuciji goriv tretjim osebam, ne da bi to povzročilo ugodnejše davčno obravnavanje teh subjektov. |
| --- | --- |

(67)

Namen ukrepov, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, je liberalizacija sektorja dobave dizelskega goriva, tako da se za kmetijske zadruge odpravijo ovire pri distribuciji goriv tretjim osebam, ne da bi to povzročilo ugodnejše davčno obravnavanje teh subjektov.

| (68) | Davčna ureditev za kmetijske zadruge uvaja razlikovanje med trgovanjem s člani zadruge in trgovanjem z nečlani, pri čemer so poslovni rezultati, ustvarjeni z nečlani, opredeljeni kot zunajzadružni. Iz tega sledi, da davčna ureditev za področje davka od dobička pravnih oseb, ki se uporablja za navedene poslovne rezultate, ustreza splošni ureditvi, ki se uporablja za kateri koli drug subjekt, ki opravlja enako dejavnost. |
| --- | --- |

(68)

Davčna ureditev za kmetijske zadruge uvaja razlikovanje med trgovanjem s člani zadruge in trgovanjem z nečlani, pri čemer so poslovni rezultati, ustvarjeni z nečlani, opredeljeni kot zunajzadružni. Iz tega sledi, da davčna ureditev za področje davka od dobička pravnih oseb, ki se uporablja za navedene poslovne rezultate, ustreza splošni ureditvi, ki se uporablja za kateri koli drug subjekt, ki opravlja enako dejavnost.

| (69) | Davčna ureditev za zadruge se ureja z zakonom št. 20/1990, v katerega členu 21 so prihodki, ki jih zadruga ustvari z opravljanjem svoje dejavnosti v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, opredeljeni kot zunajzadružni prihodki, tako da so ti zunajzadružni poslovni rezultati obdavčeni po splošni stopnji za davek od dobička pravnih oseb v skladu s členom 26(3) zakona št. 43/1995 z dne 27. decembra o davku od dobička pravnih oseb (20). Poleg tega šesta dodatna določba zakona št. 27/1999 z dne 16. julija 1999 o zadrugah določa, da morajo zadruge voditi ločeno knjigovodstvo za posle s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge. |
| --- | --- |

(69)

Davčna ureditev za zadruge se ureja z zakonom št. 20/1990, v katerega členu 21 so prihodki, ki jih zadruga ustvari z opravljanjem svoje dejavnosti v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, opredeljeni kot zunajzadružni prihodki, tako da so ti zunajzadružni poslovni rezultati obdavčeni po splošni stopnji za davek od dobička pravnih oseb v skladu s členom 26(3) zakona št. 43/1995 z dne 27. decembra o davku od dobička pravnih oseb (20). Poleg tega šesta dodatna določba zakona št. 27/1999 z dne 16. julija 1999 o zadrugah določa, da morajo zadruge voditi ločeno knjigovodstvo za posle s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge.

| (70) | Namen ukrepov, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, je liberalizacija sektorja dobave dizelskega goriva B, tako da se kmetijskim zadrugam dovoli dobava tega goriva ne glede na to, kakšen delež vseh poslov zadruge pomenijo te dobave, in ne da bi to povzročilo spremembo davčne ureditve za dejavnosti zadruge. Zastavljeni cilj je, zadrugi omogočiti opravljanje te dejavnosti, ne da bi morala ustanoviti drug, ločen subjekt, saj je v obeh primerih obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb enako, tako da za prihodke, ustvarjene z dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, velja splošna ureditev za davek od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(70)

Namen ukrepov, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, je liberalizacija sektorja dobave dizelskega goriva B, tako da se kmetijskim zadrugam dovoli dobava tega goriva ne glede na to, kakšen delež vseh poslov zadruge pomenijo te dobave, in ne da bi to povzročilo spremembo davčne ureditve za dejavnosti zadruge. Zastavljeni cilj je, zadrugi omogočiti opravljanje te dejavnosti, ne da bi morala ustanoviti drug, ločen subjekt, saj je v obeh primerih obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb enako, tako da za prihodke, ustvarjene z dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, velja splošna ureditev za davek od dobička pravnih oseb.

| (71) | Zato Španija meni, da ukrepi, uvedeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, niso državna pomoč, ker ne vplivajo na konkurenčna podjetja, ki opravljajo enako dejavnost (distribucija dizelskega goriva B), kajti za vsa podjetja v sektorju, vključno s kmetijskimi zadrugami, velja enako obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(71)

Zato Španija meni, da ukrepi, uvedeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, niso državna pomoč, ker ne vplivajo na konkurenčna podjetja, ki opravljajo enako dejavnost (distribucija dizelskega goriva B), kajti za vsa podjetja v sektorju, vključno s kmetijskimi zadrugami, velja enako obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb.

| (72) | Španija je pripombe o tem ukrepu dopolnila z dopisom z dne 6. junija 2001 in pripombami k stališčem zainteresiranih strani, poslanimi z dopisoma z dne 1. in 30. oktobra 2001. Španija je v dopisu z dne 1. oktobra 2001 dodala naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(72)

Španija je pripombe o tem ukrepu dopolnila z dopisom z dne 6. junija 2001 in pripombami k stališčem zainteresiranih strani, poslanimi z dopisoma z dne 1. in 30. oktobra 2001. Španija je v dopisu z dne 1. oktobra 2001 dodala naslednje pripombe.

| (73) | Dvig cen surove nafte in zmanjšanje vrednosti eura v primerjavi z dolarjem sta bistveno spremenila običajne razmere za opravljanje kmetijske dejavnosti in povzročila krizo v sektorju, ki je prizadela poslovanje kmetijskih gospodarstev, poslabšala njihove poslovne rezultate in grozila, da številna gospodarstva ne bodo preživela, če se bo ta trend nadaljeval. |
| --- | --- |

(73)

Dvig cen surove nafte in zmanjšanje vrednosti eura v primerjavi z dolarjem sta bistveno spremenila običajne razmere za opravljanje kmetijske dejavnosti in povzročila krizo v sektorju, ki je prizadela poslovanje kmetijskih gospodarstev, poslabšala njihove poslovne rezultate in grozila, da številna gospodarstva ne bodo preživela, če se bo ta trend nadaljeval.

| (74) | Zaradi takega položaja je španska vlada sprejela konjunkturne in strukturne ukrepe, kakršen je večja liberalizacija sektorja distribucije goriv, da bi kmetijska in živinorejska gospodarstva lahko še naprej opravljala svojo dejavnost in ohranila potrebno raven konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(74)

Zaradi takega položaja je španska vlada sprejela konjunkturne in strukturne ukrepe, kakršen je večja liberalizacija sektorja distribucije goriv, da bi kmetijska in živinorejska gospodarstva lahko še naprej opravljala svojo dejavnost in ohranila potrebno raven konkurenčnosti.

| (75) | Ukrepi pomoči, uvedeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, so del politike liberalizacije sektorja goriv. Konkretno, z njimi se ukinjajo nekatere omejitve, ki so se s špansko zakonodajo nalagale kmetijskim zadrugam, kar nedvomno pomeni odpiranje trga v sektorju distribucije dizelskega goriva B v Španiji. |
| --- | --- |

(75)

Ukrepi pomoči, uvedeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, so del politike liberalizacije sektorja goriv. Konkretno, z njimi se ukinjajo nekatere omejitve, ki so se s špansko zakonodajo nalagale kmetijskim zadrugam, kar nedvomno pomeni odpiranje trga v sektorju distribucije dizelskega goriva B v Španiji.

| (76) | To pojasnjuje oprostitev obveznosti za zadruge, da omejijo dejavnost distribucije dizelska goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na 50 % distribucije članom, in odpravo pogoja, da mora zadruga za dejavnost maloprodaje naftnih derivatov tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ustanoviti subjekt, ki ima samostojno pravno osebnost. Zadnji pogoj je omejeval področje delovanja kmetijskih zadrug in bil delno v nasprotju z zakonom št. 27/1999, v skladu s katerim so družbe, ustanovljene na podlagi tega zakona, lahko organizirale in opravljale vse vrste gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(76)

To pojasnjuje oprostitev obveznosti za zadruge, da omejijo dejavnost distribucije dizelska goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na 50 % distribucije članom, in odpravo pogoja, da mora zadruga za dejavnost maloprodaje naftnih derivatov tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ustanoviti subjekt, ki ima samostojno pravno osebnost. Zadnji pogoj je omejeval področje delovanja kmetijskih zadrug in bil delno v nasprotju z zakonom št. 27/1999, v skladu s katerim so družbe, ustanovljene na podlagi tega zakona, lahko organizirale in opravljale vse vrste gospodarskih dejavnosti.

| (77) | Spremembo, katere namen je, da zadruge ohranijo status posebej zaščitenih subjektov, kadar prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, je treba razumeti kot ukrep, s katerim se odpravlja oškodovanje, vendar ga ne spremlja posebna, ugodnejša davčna ureditev za distribucijo kmetijskega goriva tretjim osebam. |
| --- | --- |

(77)

Spremembo, katere namen je, da zadruge ohranijo status posebej zaščitenih subjektov, kadar prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, je treba razumeti kot ukrep, s katerim se odpravlja oškodovanje, vendar ga ne spremlja posebna, ugodnejša davčna ureditev za distribucijo kmetijskega goriva tretjim osebam.

| (78) | Trditev združenj črpalk, da liberalizacija zadružne distribucije dizelskega goriva tretjim osebam, ki niso člani zadruge, pomeni, da so ti posli obdavčeni z davkom od dobička pravnih oseb po 20-odstotni stopnji, po mnenju Španije ni točna. Vsi posli, ki jih zadruge sklenejo s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, so obdavčeni po splošni 35-odstotni stopnji. |
| --- | --- |

(78)

Trditev združenj črpalk, da liberalizacija zadružne distribucije dizelskega goriva tretjim osebam, ki niso člani zadruge, pomeni, da so ti posli obdavčeni z davkom od dobička pravnih oseb po 20-odstotni stopnji, po mnenju Španije ni točna. Vsi posli, ki jih zadruge sklenejo s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, so obdavčeni po splošni 35-odstotni stopnji.

| (79) | Španija je v dopisu z dne 30. oktobra 2001, ki dopolnjuje njene pripombe iz dopisa z dne 1. oktobra 2001 k stališčem zainteresiranih tretjih strani, dodala naslednje pripombe ministrstva za finance. |
| --- | --- |

(79)

Španija je v dopisu z dne 30. oktobra 2001, ki dopolnjuje njene pripombe iz dopisa z dne 1. oktobra 2001 k stališčem zainteresiranih tretjih strani, dodala naslednje pripombe ministrstva za finance.

| (80) | Združenja črpalk se v stališčih opirajo na zmotno razlago učinkov kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 na davčno ureditev, ki se uporablja za zaščitene zadruge. Zunajzadružni poslovni rezultati so obdavčeni po splošni 35-odstotni stopnji, vključno z dobički, ustvarjenimi z distribucijo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge. |
| --- | --- |

(80)

Združenja črpalk se v stališčih opirajo na zmotno razlago učinkov kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 na davčno ureditev, ki se uporablja za zaščitene zadruge. Zunajzadružni poslovni rezultati so obdavčeni po splošni 35-odstotni stopnji, vključno z dobički, ustvarjenimi z distribucijo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge.

| (81) | Namen sprememb, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, je zgolj liberalizacija sektorja distribucije dizelskega goriva B, tako da se kmetijskim zadrugam omogoči, da dobavljajo to gorivo ne glede na to, kakšen delež vseh poslov zadruge pomenijo te dobave, brez spremembe davčne ureditve za dejavnosti zadruge. |
| --- | --- |

(81)

Namen sprememb, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, je zgolj liberalizacija sektorja distribucije dizelskega goriva B, tako da se kmetijskim zadrugam omogoči, da dobavljajo to gorivo ne glede na to, kakšen delež vseh poslov zadruge pomenijo te dobave, brez spremembe davčne ureditve za dejavnosti zadruge.

| (82) | Vsekakor ni bilo nobene spremembe davčne ureditve za dejavnost dobave dizelskega goriva B, ki jo opravljajo zadruge, tako da je bilo treba ugotoviti, da ni bilo ukrepa, ki bi ga bilo mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(82)

Vsekakor ni bilo nobene spremembe davčne ureditve za dejavnost dobave dizelskega goriva B, ki jo opravljajo zadruge, tako da je bilo treba ugotoviti, da ni bilo ukrepa, ki bi ga bilo mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 107 PDEU.

| (83) | V zvezi z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla iz pripomb združenj črpalk izhaja, da so te ugodnosti obstajale pred kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, tako da zadruge do njih niso upravičene zaradi začetka veljavnosti tega odloka. Namen teh ugodnosti je okrepiti to vrsto družb in zadružno gibanje v Španiji. |
| --- | --- |

(83)

V zvezi z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla iz pripomb združenj črpalk izhaja, da so te ugodnosti obstajale pred kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, tako da zadruge do njih niso upravičene zaradi začetka veljavnosti tega odloka. Namen teh ugodnosti je okrepiti to vrsto družb in zadružno gibanje v Španiji.

| (84) | In, nazadnje, kritike združenj črpalk v zvezi z lokalnimi davki se ne nanašajo toliko na same veljavne davčne ugodnosti, ki se uporabljajo za posebej zaščitene zadruge, ampak se nanašajo bolj na spremembo, ki se uvaja s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, tj. na spremembo pogojev za kmetijske zadruge, da so upravičene do statusa posebej zaščitene zadruge, konkretno na dejstvo, da lahko zadruge brez omejitev prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge. |
| --- | --- |

(84)

In, nazadnje, kritike združenj črpalk v zvezi z lokalnimi davki se ne nanašajo toliko na same veljavne davčne ugodnosti, ki se uporabljajo za posebej zaščitene zadruge, ampak se nanašajo bolj na spremembo, ki se uvaja s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, tj. na spremembo pogojev za kmetijske zadruge, da so upravičene do statusa posebej zaščitene zadruge, konkretno na dejstvo, da lahko zadruge brez omejitev prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge.

| (85) | Španija meni, da si nobeden od ukrepov, ki jih je španska vlada sprejela v korist kmetijskega sektorja, ne zasluži oznake „državna pomoč“, ker so povsem skladni z določbami člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(85)

Španija meni, da si nobeden od ukrepov, ki jih je španska vlada sprejela v korist kmetijskega sektorja, ne zasluži oznake „državna pomoč“, ker so povsem skladni z določbami člena 107(1) PDEU.

V.   ODLOČBA 2003/293/ES

| (86) | Komisija je v Odločbi 2003/293/ES ugotovila naslednje. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je v Odločbi 2003/293/ES ugotovila naslednje.

| (87) | S spremembami, ki so bile v zakona št. 27/1999 in št. 20/1999 uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, se znova vzpostavlja zakonska ureditev, ki je v zvezi z distribucijo naftnih derivatov, ki jo izvajajo kmetijske zadruge, veljala do sprejetja zakona 34/1998. |
| --- | --- |

(87)

S spremembami, ki so bile v zakona št. 27/1999 in št. 20/1999 uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, se znova vzpostavlja zakonska ureditev, ki je v zvezi z distribucijo naftnih derivatov, ki jo izvajajo kmetijske zadruge, veljala do sprejetja zakona 34/1998.

| (88) | Španija je pojasnila, da so v skladu z zakonom št. 20/1990 dobički, ki jih kmetijske zadruge ustvarijo v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, obdavčene po splošni davčni stopnji davka od dobička pravnih oseb, tako da za te posle ni nobene davčne olajšave in da spremembe, uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, nikakor ne spreminjajo davčne ureditve, ki se uporablja za zadruge, ki dobavljajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge. |
| --- | --- |

(88)

Španija je pojasnila, da so v skladu z zakonom št. 20/1990 dobički, ki jih kmetijske zadruge ustvarijo v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, obdavčene po splošni davčni stopnji davka od dobička pravnih oseb, tako da za te posle ni nobene davčne olajšave in da spremembe, uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, nikakor ne spreminjajo davčne ureditve, ki se uporablja za zadruge, ki dobavljajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge.

| (89) | Zaradi sprememb, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, lahko kmetijske zadruge opravljajo to dejavnost, ne da bi jim bilo treba ustanoviti nov subjekt za distribucijo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, in lahko presežejo omejitev v višini 50 % prometa za dejavnost dobave tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubile davčno ugodnost. |
| --- | --- |

(89)

Zaradi sprememb, uvedenih s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, lahko kmetijske zadruge opravljajo to dejavnost, ne da bi jim bilo treba ustanoviti nov subjekt za distribucijo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, in lahko presežejo omejitev v višini 50 % prometa za dejavnost dobave tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubile davčno ugodnost.

| (90) | Res je, da so prihodki, ki jih kmetijske zadruge ustvarijo v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, obdavčeni po splošni davčni stopnji davka od dobička pravnih oseb, enako kot velja za druge družbe, vendar je prav tako res, da lahko po teh spremembah zadruge prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, brez omejitev prometa in ne da bi jim bilo treba ustanoviti nov pravni subjekt, pri čemer so še naprej upravičene do posebne davčne obravnave za zadruge. |
| --- | --- |

(90)

Res je, da so prihodki, ki jih kmetijske zadruge ustvarijo v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, obdavčeni po splošni davčni stopnji davka od dobička pravnih oseb, enako kot velja za druge družbe, vendar je prav tako res, da lahko po teh spremembah zadruge prodajajo dizelsko gorivo B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, brez omejitev prometa in ne da bi jim bilo treba ustanoviti nov pravni subjekt, pri čemer so še naprej upravičene do posebne davčne obravnave za zadruge.

| (91) | Že preden je začel veljati kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000, so zadruge imele davčne ugodnosti pri davku na prenos premoženja in kolkovini za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti, davku na nepremičnine ter davku od dobička pravnih oseb. Pri zadnjem so posli s člani obdavčeni po znižani stopnji, posebej zaščitene zadruge, kar so načeloma kmetijske zadruge, pa so upravičene do 50-odstotnega vračila davka od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(91)

Že preden je začel veljati kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000, so zadruge imele davčne ugodnosti pri davku na prenos premoženja in kolkovini za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti, davku na nepremičnine ter davku od dobička pravnih oseb. Pri zadnjem so posli s člani obdavčeni po znižani stopnji, posebej zaščitene zadruge, kar so načeloma kmetijske zadruge, pa so upravičene do 50-odstotnega vračila davka od dobička pravnih oseb.

| (92) | Vendar je Komisija menila, da je treba davčne ugodnosti zadrug proučiti z vidika obveznosti, ki se jim nalagajo s standardi za tehnično prilagoditev. Tako kot opozarja Konfederacija kmetijskih zadrug Španije v svojih pripombah, Komisija v Odločbi meni, da te davčne ugodnosti ni mogoče presojati neodvisno od davčnega obravnavanja neto poslovnih presežkov člana zadruge v okviru dohodnine, kajti ti poslovni presežki imajo popolnoma drugačne značilnosti kot dividende v kapitalskem podjetju. Znižanje dvojnega obdavčenja v odnosu kapitalska družba – delničar (dividende) nima ustreznice v odnosu zadruga – član zadruge (razdelitev neto poslovnih presežkov), tako da so neto poslovni presežki bolj obdavčeni kot dividende. Z ugodnostjo, ki jo za zadrugo pomeni znižanje davka od dobička pravnih oseb, se popravi dvojno obdavčenje z dohodnino, ki bremeni člana zadruge in torej poveča njegovo davčno obremenitev. |
| --- | --- |

(92)

Vendar je Komisija menila, da je treba davčne ugodnosti zadrug proučiti z vidika obveznosti, ki se jim nalagajo s standardi za tehnično prilagoditev. Tako kot opozarja Konfederacija kmetijskih zadrug Španije v svojih pripombah, Komisija v Odločbi meni, da te davčne ugodnosti ni mogoče presojati neodvisno od davčnega obravnavanja neto poslovnih presežkov člana zadruge v okviru dohodnine, kajti ti poslovni presežki imajo popolnoma drugačne značilnosti kot dividende v kapitalskem podjetju. Znižanje dvojnega obdavčenja v odnosu kapitalska družba – delničar (dividende) nima ustreznice v odnosu zadruga – član zadruge (razdelitev neto poslovnih presežkov), tako da so neto poslovni presežki bolj obdavčeni kot dividende. Z ugodnostjo, ki jo za zadrugo pomeni znižanje davka od dobička pravnih oseb, se popravi dvojno obdavčenje z dohodnino, ki bremeni člana zadruge in torej poveča njegovo davčno obremenitev.

| (93) | Komisija je v Odločbi menila, da je treba obdavčitev kmetijskih zadrug v Španiji analizirati kot celoto. Ta obdavčitev uvaja razlikovanje glede na splošno shemo in vsebuje elemente ugodnosti, ki se izravnajo s posebnimi obveznostmi (dodelitvijo sredstev v obvezne sklade, obravnavanjem kapitala, dvojnim obdavčenjem). |
| --- | --- |

(93)

Komisija je v Odločbi menila, da je treba obdavčitev kmetijskih zadrug v Španiji analizirati kot celoto. Ta obdavčitev uvaja razlikovanje glede na splošno shemo in vsebuje elemente ugodnosti, ki se izravnajo s posebnimi obveznostmi (dodelitvijo sredstev v obvezne sklade, obravnavanjem kapitala, dvojnim obdavčenjem).

| (94) | Zato je Komisija glede na informacije, ki sta jih sporočili Španija in Konfederacija španskih kmetijskih zadrug, menila, da spremembe, ki so bile v zakonodajo o kmetijskih zadrugah uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, niso ugodnost v obliki zmanjšanja njihovih obremenitev in niso selektiven davčni ukrep, ki prizadene državna sredstva. |
| --- | --- |

(94)

Zato je Komisija glede na informacije, ki sta jih sporočili Španija in Konfederacija španskih kmetijskih zadrug, menila, da spremembe, ki so bile v zakonodajo o kmetijskih zadrugah uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, niso ugodnost v obliki zmanjšanja njihovih obremenitev in niso selektiven davčni ukrep, ki prizadene državna sredstva.

| (95) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Španija, Komisija v Odločbi ugotavlja, da je treba ukrepe pomoči kmetijskim zadrugam šteti za davčne ukrepe, upravičene zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema, na katere se merila za uporabo člena 107(1) PDEU ne nanašajo, tako da ti ukrepi niso državne pomoči. |
| --- | --- |

(95)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Španija, Komisija v Odločbi ugotavlja, da je treba ukrepe pomoči kmetijskim zadrugam šteti za davčne ukrepe, upravičene zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema, na katere se merila za uporabo člena 107(1) PDEU ne nanašajo, tako da ti ukrepi niso državne pomoči.

VI.   SODBA SODIŠČA PRVE STOPNJE V ZADEVI T-146/03

| (96) | V tožbi zoper Odločbo Komisije 2003/293/ES sta Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid in Federación Catalana de Estaciones de Servicio v bistvu trdila, da je Komisija kršila člen 107(1) PDEU, ko je v izpodbijani odločbi trdila, da sporni ukrepi niso pomoč, ker kmetijskim zadrugam ne dajejo ugodnosti ter so skladni z naravo in splošno shemo davčnega sistema, ki se uporablja za zadruge. |
| --- | --- |

(96)

V tožbi zoper Odločbo Komisije 2003/293/ES sta Asociación de Empresarios de Estaciones de Servicio de la Comunidad de Madrid in Federación Catalana de Estaciones de Servicio v bistvu trdila, da je Komisija kršila člen 107(1) PDEU, ko je v izpodbijani odločbi trdila, da sporni ukrepi niso pomoč, ker kmetijskim zadrugam ne dajejo ugodnosti ter so skladni z naravo in splošno shemo davčnega sistema, ki se uporablja za zadruge.

| (97) | Sodišče prve stopnje v presoji opozarja, da tožeča stranka v prvem delu trdi, da je Komisija zaradi napačne presoje španske davčne ureditve zmotno sklepala, da ni bilo ugodnosti. V drugem delu tožeča stranka trdi, da je Komisija zaradi napačne presoje skladnosti spornih ukrepov z naravo in splošno shemo španskega davčnega sistema zmotno sklepala, da sporni ukrepi niso selektivni. |
| --- | --- |

(97)

Sodišče prve stopnje v presoji opozarja, da tožeča stranka v prvem delu trdi, da je Komisija zaradi napačne presoje španske davčne ureditve zmotno sklepala, da ni bilo ugodnosti. V drugem delu tožeča stranka trdi, da je Komisija zaradi napačne presoje skladnosti spornih ukrepov z naravo in splošno shemo španskega davčnega sistema zmotno sklepala, da sporni ukrepi niso selektivni.

1.   Prvi del: napačna presoja španske davčne ureditve, ki je vplivala na presojo, da sporni ukrepi kmetijskim zadrugam ne dajejo ugodnosti

| (98) | Tožeča stranka trdi, da Komisija ni upoštevala ugodnega davčnega statusa kmetijskih zadrug pri davku na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti ter davku na nepremičnine. |
| --- | --- |

(98)

Tožeča stranka trdi, da Komisija ni upoštevala ugodnega davčnega statusa kmetijskih zadrug pri davku na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti ter davku na nepremičnine.

| (99) | Sodišče prve stopnje meni, da ne more preverjati utemeljenosti tega dela izpodbijane odločbe. Po mnenju Sodišča prve stopnje v izpodbijani odločbi ni jasno in nedvoumno navedeno, zakaj davčna ureditev, ki se uporablja za kmetijske zadruge, pri davku na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti ter davku na nepremičnine ni ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU. Tako je po eni strani v uvodni izjavi 145 izpodbijane odločbe eksplicitno navedeno, da imajo zadruge davčne ugodnosti pri davku od dobička pravnih oseb, davku na prenos premoženja in kolkovini za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti ter davku na nepremičnine. Po drugi strani je v uvodni izjavi 148 izpodbijane odločbe navedeno, da sporni ukrepi niso ugodnost, torej niso državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(99)

Sodišče prve stopnje meni, da ne more preverjati utemeljenosti tega dela izpodbijane odločbe. Po mnenju Sodišča prve stopnje v izpodbijani odločbi ni jasno in nedvoumno navedeno, zakaj davčna ureditev, ki se uporablja za kmetijske zadruge, pri davku na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti ter davku na nepremičnine ni ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU. Tako je po eni strani v uvodni izjavi 145 izpodbijane odločbe eksplicitno navedeno, da imajo zadruge davčne ugodnosti pri davku od dobička pravnih oseb, davku na prenos premoženja in kolkovini za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti ter davku na nepremičnine. Po drugi strani je v uvodni izjavi 148 izpodbijane odločbe navedeno, da sporni ukrepi niso ugodnost, torej niso državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (100) | Čeprav je Komisija na obravnavi trdila, da se sklepanje iz uvodnih izjav 146 in 147 izpodbijane odločbe nanaša ne samo na davek od dobička pravnih oseb, ampak tudi na davek na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davek na gospodarske dejavnosti ter davek na nepremičnine, po mnenju Sodišča prve stopnje taka obrazložitev ni razumljiva. |
| --- | --- |

(100)

Čeprav je Komisija na obravnavi trdila, da se sklepanje iz uvodnih izjav 146 in 147 izpodbijane odločbe nanaša ne samo na davek od dobička pravnih oseb, ampak tudi na davek na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davek na gospodarske dejavnosti ter davek na nepremičnine, po mnenju Sodišča prve stopnje taka obrazložitev ni razumljiva.

| (101) | Prvič, Sodišče prve stopnje trdi, da je v uvodni izjavi 146 navedeno, da se ugodnost, ki jo za zadrugo lahko pomeni 50-odstotno znižanje davka od dobička pravnih oseb, popravi z dvojnim obdavčenjem, tj. z dohodnino. Komisija ni navedla nobenega razloga, zaradi katerega bi se tudi ugodnosti, ki izhajajo iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine, popravile z dvojnim obdavčenjem, tj. z dohodnino, zato po mnenju Sodišča prve stopnje uvodne izjave 146 ni mogoče razumeti tako, da se nanaša na popravek 50-odstotnega znižanja davka od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(101)

Prvič, Sodišče prve stopnje trdi, da je v uvodni izjavi 146 navedeno, da se ugodnost, ki jo za zadrugo lahko pomeni 50-odstotno znižanje davka od dobička pravnih oseb, popravi z dvojnim obdavčenjem, tj. z dohodnino. Komisija ni navedla nobenega razloga, zaradi katerega bi se tudi ugodnosti, ki izhajajo iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine, popravile z dvojnim obdavčenjem, tj. z dohodnino, zato po mnenju Sodišča prve stopnje uvodne izjave 146 ni mogoče razumeti tako, da se nanaša na popravek 50-odstotnega znižanja davka od dobička pravnih oseb.

| (102) | Drugič, Sodišče prve stopnje trdi še, da je v uvodni izjavi 147 samo navedeno, da obdavčitev kmetijskih zadrug kot celota uvaja razlikovanje glede na strukturo in vsebuje elemente ugodnosti, ki jih izravnajo posebne obveznosti (dodelitev sredstev v obvezne sklade, obravnavanje kapitala, dvojno obdavčenje). V tej uvodni izjavi ni govora o razlogih, zakaj se z navedenimi posebnimi obveznostmi poleg 50-odstotnega znižanja davka od dobička pravnih oseb izravnajo tudi ugodnosti, ki izhajajo iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine. Po mnenju Sodišča prve stopnje ti razlogi še toliko bolj manjkajo v tem primeru, ker je treba navedene posebne obveznosti ob branju izpodbijane odločbe razumeti tako, da se nanašajo na davek od dobička pravnih oseb. Poleg tega da so posebne obveznosti navedene v uvodni izjavi 147, so namreč navedene tudi v uvodnih izjavah od 83 do 95 izpodbijane odločbe, ki se nanašajo samo na davek od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(102)

Drugič, Sodišče prve stopnje trdi še, da je v uvodni izjavi 147 samo navedeno, da obdavčitev kmetijskih zadrug kot celota uvaja razlikovanje glede na strukturo in vsebuje elemente ugodnosti, ki jih izravnajo posebne obveznosti (dodelitev sredstev v obvezne sklade, obravnavanje kapitala, dvojno obdavčenje). V tej uvodni izjavi ni govora o razlogih, zakaj se z navedenimi posebnimi obveznostmi poleg 50-odstotnega znižanja davka od dobička pravnih oseb izravnajo tudi ugodnosti, ki izhajajo iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine. Po mnenju Sodišča prve stopnje ti razlogi še toliko bolj manjkajo v tem primeru, ker je treba navedene posebne obveznosti ob branju izpodbijane odločbe razumeti tako, da se nanašajo na davek od dobička pravnih oseb. Poleg tega da so posebne obveznosti navedene v uvodni izjavi 147, so namreč navedene tudi v uvodnih izjavah od 83 do 95 izpodbijane odločbe, ki se nanašajo samo na davek od dobička pravnih oseb.

| (103) | Najprej v zvezi s trditvijo, da z zakonodajnim odlokom niso bili spremenjeni ukrepi, povezani z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davkom na gospodarske dejavnosti ter davkom na nepremičnine, in da zato ti vidiki načeloma niso ocenjeni v izpodbijani odločbi, Sodišče prve stopnje meni, da je treba opozoriti, da ta trditev nima dejanske podlage, ker uvodna izjava 145 potrjuje, da je Komisija upoštevala obstoj davčnih ugodnosti v korist zadrug, ki izhajajo iz teh davkov. |
| --- | --- |

(103)

Najprej v zvezi s trditvijo, da z zakonodajnim odlokom niso bili spremenjeni ukrepi, povezani z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davkom na gospodarske dejavnosti ter davkom na nepremičnine, in da zato ti vidiki načeloma niso ocenjeni v izpodbijani odločbi, Sodišče prve stopnje meni, da je treba opozoriti, da ta trditev nima dejanske podlage, ker uvodna izjava 145 potrjuje, da je Komisija upoštevala obstoj davčnih ugodnosti v korist zadrug, ki izhajajo iz teh davkov.

| (104) | Poleg tega Sodišče prve stopnje v nasprotju s trditvami Komisije meni, da je bil s spornimi ukrepi spremenjen davčni položaj zadrug na področju davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine. Pred sprejetjem teh ukrepov se davčni status zadrug namreč ni uporabljal za dejavnost distribucije goriva, ker je to dejavnost moral opravljati ločen pravni subjekt, ki ni bil upravičen do ugodnejšega davčnega statusa. Z začetkom veljavnosti spornih ukrepov se je področje uporabe ugodnejšega davčnega statusa razširilo na dejavnosti distribucije goriva. Sodišče prve stopnje zato meni, da je bil s spornimi ukrepi spremenjen davčni položaj kmetijskih zadrug. |
| --- | --- |

(104)

Poleg tega Sodišče prve stopnje v nasprotju s trditvami Komisije meni, da je bil s spornimi ukrepi spremenjen davčni položaj zadrug na področju davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine. Pred sprejetjem teh ukrepov se davčni status zadrug namreč ni uporabljal za dejavnost distribucije goriva, ker je to dejavnost moral opravljati ločen pravni subjekt, ki ni bil upravičen do ugodnejšega davčnega statusa. Z začetkom veljavnosti spornih ukrepov se je področje uporabe ugodnejšega davčnega statusa razširilo na dejavnosti distribucije goriva. Sodišče prve stopnje zato meni, da je bil s spornimi ukrepi spremenjen davčni položaj kmetijskih zadrug.

| (105) | Nato v zvezi s trditvijo, da je davčni status na področju davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine obstoječa pomoč, če se ta status ni spremenil od pristopa Kraljevine Španije, Sodišče prve stopnje ugotavlja, da Kraljevina Španija nikjer ne pojasnjuje, zakaj je Komisija v uvodni izjavi 148 izpodbijane odločbe ugotovila, da ni ugodnosti. Če namreč Komisija trdi, da je ugodnejši davčni status obstoječa pomoč, s tem nujno priznava, da ta davčni status je pomoč in torej nedvomno daje ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(105)

Nato v zvezi s trditvijo, da je davčni status na področju davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine obstoječa pomoč, če se ta status ni spremenil od pristopa Kraljevine Španije, Sodišče prve stopnje ugotavlja, da Kraljevina Španija nikjer ne pojasnjuje, zakaj je Komisija v uvodni izjavi 148 izpodbijane odločbe ugotovila, da ni ugodnosti. Če namreč Komisija trdi, da je ugodnejši davčni status obstoječa pomoč, s tem nujno priznava, da ta davčni status je pomoč in torej nedvomno daje ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU.

| (106) | Nazadnje v zvezi s trditvijo, da je ugodnost, ki izhaja iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine, majhna v primerjavi z davkom od dobička pravnih oseb, Sodišče prve stopnje ugotavlja, da se tudi s to trditvijo izpodbijana odločba ne osmisli. Sodišče prve stopnje namreč trdi, da priznanje, da je ugodnost majhna, nujno pomeni priznanje, da ugodnost je. Poleg tega opozarja na pojasnilo Komisije na obravnavi, da s to trditvijo ni nameravala trditi, da je ugodnost, ki izhaja iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine, nižja od praga pravila de minimis. Zato predstavljena trditev Sodišču prve stopnje ne pojasnjuje, zakaj davčna ureditev davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine ni ugodnost. |
| --- | --- |

(106)

Nazadnje v zvezi s trditvijo, da je ugodnost, ki izhaja iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine, majhna v primerjavi z davkom od dobička pravnih oseb, Sodišče prve stopnje ugotavlja, da se tudi s to trditvijo izpodbijana odločba ne osmisli. Sodišče prve stopnje namreč trdi, da priznanje, da je ugodnost majhna, nujno pomeni priznanje, da ugodnost je. Poleg tega opozarja na pojasnilo Komisije na obravnavi, da s to trditvijo ni nameravala trditi, da je ugodnost, ki izhaja iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine, nižja od praga pravila de minimis. Zato predstavljena trditev Sodišču prve stopnje ne pojasnjuje, zakaj davčna ureditev davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine ni ugodnost.

| (107) | Sodišče prve stopnje iz navedenega sklepa, da izpodbijana odločba vsebuje tako pomanjkljivo obrazložitev, da ne more preveriti utemeljenosti presoje Komisije, v skladu s katero ureditev, ki se uporablja za zadruge, na področju davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine ne daje nobene ugodnosti. |
| --- | --- |

(107)

Sodišče prve stopnje iz navedenega sklepa, da izpodbijana odločba vsebuje tako pomanjkljivo obrazložitev, da ne more preveriti utemeljenosti presoje Komisije, v skladu s katero ureditev, ki se uporablja za zadruge, na področju davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine ne daje nobene ugodnosti.

| (108) | Vendar Sodišče prve stopnje opozarja, da taka pomanjkljiva obrazložitev lahko povzroči razglasitev ničnosti izpodbijane odločbe le, če ni zadostno obrazložen njen izrek, v skladu s katerim sporni ukrepi niso državna pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU. V zvezi s tem Sodišče prve stopnje opozarja, da Komisija v izpodbijani odločbi po eni strani trdi, da sporni ukrepi niso ugodnost, po drugi strani pa, da če so ti ukrepi ugodnost, ta ugodnost ni selektivna, ker je skladna z naravo in splošno shemo sistema. |
| --- | --- |

(108)

Vendar Sodišče prve stopnje opozarja, da taka pomanjkljiva obrazložitev lahko povzroči razglasitev ničnosti izpodbijane odločbe le, če ni zadostno obrazložen njen izrek, v skladu s katerim sporni ukrepi niso državna pomoč v skladu s členom 107(1) PDEU. V zvezi s tem Sodišče prve stopnje opozarja, da Komisija v izpodbijani odločbi po eni strani trdi, da sporni ukrepi niso ugodnost, po drugi strani pa, da če so ti ukrepi ugodnost, ta ugodnost ni selektivna, ker je skladna z naravo in splošno shemo sistema.

2.   Drugi del: napačna presoja skladnosti spornih ukrepov z naravo in splošno shemo španskega davčnega sistema, ki je vplivala na presojo, da ti ukrepi niso selektivni

| (109) | Po mnenju Sodišča prve stopnje ni v izpodbijani odločbi naveden noben element, ki bi pojasnil sklepanje Komisije, ko je ugotovila, da sporni ukrepi niso selektivni (uvodna izjava 148), ker so upravičeni zaradi narave in splošne sheme sistema (uvodna izjava 167). |
| --- | --- |

(109)

Po mnenju Sodišča prve stopnje ni v izpodbijani odločbi naveden noben element, ki bi pojasnil sklepanje Komisije, ko je ugotovila, da sporni ukrepi niso selektivni (uvodna izjava 148), ker so upravičeni zaradi narave in splošne sheme sistema (uvodna izjava 167).

| (110) | Sodišče prve stopnje trdi, da je v uvodni izjavi 148 izpodbijane odločbe seveda navedeno, da je Komisija na podlagi informacij, ki sta jih sporočili Kraljevina Španija in Konfederacija kmetijskih zadrug Španije, menila, da sporni ukrepi niso selektivni. |
| --- | --- |

(110)

Sodišče prve stopnje trdi, da je v uvodni izjavi 148 izpodbijane odločbe seveda navedeno, da je Komisija na podlagi informacij, ki sta jih sporočili Kraljevina Španija in Konfederacija kmetijskih zadrug Španije, menila, da sporni ukrepi niso selektivni.

| (111) | Vendar Sodišče prve stopnje najprej v zvezi z informacijami, ki jih je sporočila Konfederacija kmetijskih zadrug Španije, kot so navedene v izpodbijani odločbi, meni, da je treba ugotoviti, da se opirajo na neobstoj ugodnosti in ne na neobstoj selektivnosti. Te informacije torej ne vsebujejo elementov v podporo sklepanju, da ugodnost, ki naj bi izhajala iz spornih ukrepov, ni selektivna. Nato je treba v zvezi z informacijami, ki jih je sporočila Kraljevina Španija, opozoriti, da je namen teh informacij, kot so navedene v uvodnih izjavah od 103 do 120 izpodbijane odločbe, v bistvu utemeljiti sporne ukrepe s politiko liberalizacije sektorja distribucije goriva. Vendar taka razlaga ne pojasnjuje, zakaj naj bi bili sporni ukrepi upravičeni zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema. Sodišče prve stopnje namreč trdi, da brez podrobnega pojasnila, ki ga v tem primeru ni, ugotovitev, ki izhaja iz politike liberalizacije trga goriva v Kraljevini Španiji, ni nujno upravičena z naravo in zgradbo španskega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(111)

Vendar Sodišče prve stopnje najprej v zvezi z informacijami, ki jih je sporočila Konfederacija kmetijskih zadrug Španije, kot so navedene v izpodbijani odločbi, meni, da je treba ugotoviti, da se opirajo na neobstoj ugodnosti in ne na neobstoj selektivnosti. Te informacije torej ne vsebujejo elementov v podporo sklepanju, da ugodnost, ki naj bi izhajala iz spornih ukrepov, ni selektivna. Nato je treba v zvezi z informacijami, ki jih je sporočila Kraljevina Španija, opozoriti, da je namen teh informacij, kot so navedene v uvodnih izjavah od 103 do 120 izpodbijane odločbe, v bistvu utemeljiti sporne ukrepe s politiko liberalizacije sektorja distribucije goriva. Vendar taka razlaga ne pojasnjuje, zakaj naj bi bili sporni ukrepi upravičeni zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema. Sodišče prve stopnje namreč trdi, da brez podrobnega pojasnila, ki ga v tem primeru ni, ugotovitev, ki izhaja iz politike liberalizacije trga goriva v Kraljevini Španiji, ni nujno upravičena z naravo in zgradbo španskega davčnega sistema.

| (112) | Poleg tega Sodišče prve stopnje trdi, da tudi okoliščina iz uvodne izjave 119 izpodbijane odločbe, v skladu s katero so ugodnosti, povezane z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, obstajale pred spornimi ukrepi, njihov namen pa je bil okrepiti zadruge in zadružno gibanje v Španiji, ni nujno nastala zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema. |
| --- | --- |

(112)

Poleg tega Sodišče prve stopnje trdi, da tudi okoliščina iz uvodne izjave 119 izpodbijane odločbe, v skladu s katero so ugodnosti, povezane z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, obstajale pred spornimi ukrepi, njihov namen pa je bil okrepiti zadruge in zadružno gibanje v Španiji, ni nujno nastala zaradi narave ali splošne sheme davčnega sistema.

| (113) | Sodišče prve stopnje nadaljuje, da je treba vsekakor, tudi če bi dopustili mnenje Komisije, da je spodbujanje zadružnega gibanja del narave in splošne sheme španskega davčnega sistema, čeprav v izpodbijani odločbi ni podrobne razlage tega dela, ugotoviti, da je v uvodni izjavi 119 izpodbijane odločbe ta utemeljitev navedena le v zvezi z ugodnostjo, ki izhaja iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, ni pa govora o ugodnostih, ki izhajajo iz davka na nepremičnine na eni strani in iz davka na gospodarske dejavnosti na drugi. |
| --- | --- |

(113)

Sodišče prve stopnje nadaljuje, da je treba vsekakor, tudi če bi dopustili mnenje Komisije, da je spodbujanje zadružnega gibanja del narave in splošne sheme španskega davčnega sistema, čeprav v izpodbijani odločbi ni podrobne razlage tega dela, ugotoviti, da je v uvodni izjavi 119 izpodbijane odločbe ta utemeljitev navedena le v zvezi z ugodnostjo, ki izhaja iz davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, ni pa govora o ugodnostih, ki izhajajo iz davka na nepremičnine na eni strani in iz davka na gospodarske dejavnosti na drugi.

| (114) | Za Sodišče prve stopnje iz navedenega izhaja, da izpodbijana odločba vsebuje tako pomanjkljivo obrazložitev, da ne more preveriti utemeljenosti presoje Komisije, v skladu s katero ob predpostavki, da so sporni ukrepi ugodnost, ta ugodnost ni selektivna, ker je upravičena zaradi narave in splošne sheme sistema. |
| --- | --- |

(114)

Za Sodišče prve stopnje iz navedenega izhaja, da izpodbijana odločba vsebuje tako pomanjkljivo obrazložitev, da ne more preveriti utemeljenosti presoje Komisije, v skladu s katero ob predpostavki, da so sporni ukrepi ugodnost, ta ugodnost ni selektivna, ker je upravičena zaradi narave in splošne sheme sistema.

| (115) | Zato Sodišče prve stopnje ugotavlja, da iz ugotovitve o neobstoju obrazložitve iz uvodne izjave 90 zgoraj in iz ugotovitve iz prejšnje uvodne izjave izhaja, da v izpodbijani odločbi presoja, da sporni ukrepi niso državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ni dovolj obrazložena. |
| --- | --- |

(115)

Zato Sodišče prve stopnje ugotavlja, da iz ugotovitve o neobstoju obrazložitve iz uvodne izjave 90 zgoraj in iz ugotovitve iz prejšnje uvodne izjave izhaja, da v izpodbijani odločbi presoja, da sporni ukrepi niso državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, ni dovolj obrazložena.

| (116) | Sodišče prve stopnje ugotavlja, da je treba izpodbijano odločbo razglasiti za nično, ker je Komisija kršila obveznost obrazložitve iz člena 296 PDEU. Zato je Sodišče prve stopnje razsodilo, da se člen 1 Odločbe Komisije 2003/293/ES razglasi za ničnega v delu, v katerem je navedeno, da ukrepi pomoči kmetijskim zadrugam, ki jih določa kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 o nujnih ukrepih pomoči kmetijskemu sektorju ter sektorjem ribolova in prometa, niso pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(116)

Sodišče prve stopnje ugotavlja, da je treba izpodbijano odločbo razglasiti za nično, ker je Komisija kršila obveznost obrazložitve iz člena 296 PDEU. Zato je Sodišče prve stopnje razsodilo, da se člen 1 Odločbe Komisije 2003/293/ES razglasi za ničnega v delu, v katerem je navedeno, da ukrepi pomoči kmetijskim zadrugam, ki jih določa kraljevi zakonodajni odlok št. 10/2000 o nujnih ukrepih pomoči kmetijskemu sektorju ter sektorjem ribolova in prometa, niso pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

VII.   PRESOJA

| (117) | Člena 107 in 108 PDEU se uporabljata za vse kmetijske proizvode iz te priloge I, ki so predmet skupne ureditve trga (vsi kmetijski proizvodi, razen konjskega mesa, medu, kave, alkohola kmetijskega porekla, kisa, pridelanega iz alkohola, in plute) v skladu z različnimi predpisi, s katerimi se ureja skupna ureditev zadevnih trgov. |
| --- | --- |

(117)

Člena 107 in 108 PDEU se uporabljata za vse kmetijske proizvode iz te priloge I, ki so predmet skupne ureditve trga (vsi kmetijski proizvodi, razen konjskega mesa, medu, kave, alkohola kmetijskega porekla, kisa, pridelanega iz alkohola, in plute) v skladu z različnimi predpisi, s katerimi se ureja skupna ureditev zadevnih trgov.

1.   Člen 107(1) PDEU

| (118) | V skladu z določbami člena 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(118)

V skladu z določbami člena 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (119) | V tem primeru imajo ukrepi obliko različnega davčnega obravnavanja v korist kmetijskih zadrug. |
| --- | --- |

(119)

V tem primeru imajo ukrepi obliko različnega davčnega obravnavanja v korist kmetijskih zadrug.

| (120) | Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (21) določa, da se člen 107 uporablja za državne pomoči, povezane z neposredno obdavčitvijo podjetij, če:






  — | ugodnost dodeli država ali je dodeljena iz državnih virov, |
| --- | --- | --- |

(120)

Obvestilo Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka (21) določa, da se člen 107 uporablja za državne pomoči, povezane z neposredno obdavčitvijo podjetij, če:

—

ugodnost dodeli država ali je dodeljena iz državnih virov,

| — | ukrep vpliva na konkurenco v trgovini med državami članicami, |
| --- | --- |

—

ukrep vpliva na konkurenco v trgovini med državami članicami,

| — | je ukrep poseben ali selektiven tako, da daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, tj. da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, |
| --- | --- |

—

je ukrep poseben ali selektiven tako, da daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, tj. da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco,

| — | ukrep daje prejemniku ugodnost oprostitve bremenitev, ki navadno bremenijo njegov proračun. |
| --- | --- |

—

ukrep daje prejemniku ugodnost oprostitve bremenitev, ki navadno bremenijo njegov proračun.

| (121) | Najprej je treba navesti, kot je opozorjeno v točki 3.2.7 Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spodbujanju zadrug v Evropi (22), da se zadruge, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, vključno s kmetijskimi zadrugami, štejejo za „podjetja“ v smislu PDEU, in zanje torej velja sklop evropskih predpisov s področja konkurence in državnih pomoči, vključno z različnimi oprostitvami, pragi in pravili de minimis. |
| --- | --- |

(121)

Najprej je treba navesti, kot je opozorjeno v točki 3.2.7 Sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o spodbujanju zadrug v Evropi (22), da se zadruge, ki opravljajo gospodarske dejavnosti, vključno s kmetijskimi zadrugami, štejejo za „podjetja“ v smislu PDEU, in zanje torej velja sklop evropskih predpisov s področja konkurence in državnih pomoči, vključno z različnimi oprostitvami, pragi in pravili de minimis.

| (122) | V tem primeru je najprej treba proučiti priglašene posebne ukrepe v korist kmetijskih zadrug, sprejete po dvigu cen goriva (člen 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000), z vidika zgornjih štirih meril. |
| --- | --- |

(122)

V tem primeru je najprej treba proučiti priglašene posebne ukrepe v korist kmetijskih zadrug, sprejete po dvigu cen goriva (člen 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000), z vidika zgornjih štirih meril.

| (123) | Ker se je zaradi priglašenih ukrepov področje uporabe ugodnejšega davčnega statusa zadrug razširilo na dejavnost distribucije goriva nečlanom, je treba ta davčni status oceniti z vidika člena 107 PDEU. |
| --- | --- |

(123)

Ker se je zaradi priglašenih ukrepov področje uporabe ugodnejšega davčnega statusa zadrug razširilo na dejavnost distribucije goriva nečlanom, je treba ta davčni status oceniti z vidika člena 107 PDEU.

1.1   Merilo „državnih virov“

| (124) | V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije mora ugodnost, da jo je mogoče opredeliti kot državno pomoč, prvič, biti dodeljena neposredno ali posredno iz državnih sredstev in, drugič, biti jo mora mogoče pripisati državi. (23) |
| --- | --- |

(124)

V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije mora ugodnost, da jo je mogoče opredeliti kot državno pomoč, prvič, biti dodeljena neposredno ali posredno iz državnih sredstev in, drugič, biti jo mora mogoče pripisati državi. (23)

| (125) | V točki 10 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka, je pojasnjeno, da je izguba davčnega prihodka enakovredna porabi državnih virov v obliki davčnih izdatkov. Poleg tega država lahko posreduje z davčnimi predpisi zakonske, nadzorne ali upravne narave in praksami davčnih organov. |
| --- | --- |

(125)

V točki 10 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka, je pojasnjeno, da je izguba davčnega prihodka enakovredna porabi državnih virov v obliki davčnih izdatkov. Poleg tega država lahko posreduje z davčnimi predpisi zakonske, nadzorne ali upravne narave in praksami davčnih organov.

| (126) | Država Španija je s členom 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 uvedla nekatere spremembe v zakon št. 27/1999 o zadrugah in zakon št. 20/1990 o davčni ureditvi zadrug. Po eni strani se za kmetijske zadruge ukine omejitev v višini 50 % njihovega prometa za trgovanje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubile davčno ugodnost, kot je opredeljena v zakonu št. 20/1990, za dejavnost dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge. Po drugi strani se spremeni zakon št. 34/1998 o sektorju ogljikovodikov, tako da se za kmetijske zadruge, ki nečlanom prodajajo dizelsko gorivo B, odpravi zahteva, da morajo ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev. |
| --- | --- |

(126)

Država Španija je s členom 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 uvedla nekatere spremembe v zakon št. 27/1999 o zadrugah in zakon št. 20/1990 o davčni ureditvi zadrug. Po eni strani se za kmetijske zadruge ukine omejitev v višini 50 % njihovega prometa za trgovanje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubile davčno ugodnost, kot je opredeljena v zakonu št. 20/1990, za dejavnost dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge. Po drugi strani se spremeni zakon št. 34/1998 o sektorju ogljikovodikov, tako da se za kmetijske zadruge, ki nečlanom prodajajo dizelsko gorivo B, odpravi zahteva, da morajo ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev.

| (127) | Treba je opozoriti, kot je opisano v odstavku 20 te odločbe, da je kmetijskim zadrugam dodeljenih več ugodnosti iz naslova več davkov. S tem ko je država Španija za kmetijske zadruge povečala obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na več kot 50 %, določenih z zakonom, ne da bi zadruge izgubile davčno ugodnost, se je odpovedala davčnim prihodkom in torej porabila državna sredstva v obliki davčnih izdatkov. Še več, s tem ko je država Španija za distribucijo dizelskega goriva B nečlanom ukinila zahtevo, da morajo zadruge ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev, se je odpovedala vsem morebitnim davčnim prihodkom, povezanim s tem statusom, in zato rabi državna sredstva v obliki davčnih izdatkov. |
| --- | --- |

(127)

Treba je opozoriti, kot je opisano v odstavku 20 te odločbe, da je kmetijskim zadrugam dodeljenih več ugodnosti iz naslova več davkov. S tem ko je država Španija za kmetijske zadruge povečala obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na več kot 50 %, določenih z zakonom, ne da bi zadruge izgubile davčno ugodnost, se je odpovedala davčnim prihodkom in torej porabila državna sredstva v obliki davčnih izdatkov. Še več, s tem ko je država Španija za distribucijo dizelskega goriva B nečlanom ukinila zahtevo, da morajo zadruge ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev, se je odpovedala vsem morebitnim davčnim prihodkom, povezanim s tem statusom, in zato rabi državna sredstva v obliki davčnih izdatkov.

| (128) | Sodišče prve stopnje je v sodbi z dne 27. januarja 1998 priznalo, da je merilo porabe državnih sredstev lahko tudi negativno, kadar posredovanje vodi v izgubo sredstev, ki bi morala biti plačana v državni proračun, na primer v obliki davčne oprostitve kot v zadevnem primeru. (24) |
| --- | --- |

(128)

Sodišče prve stopnje je v sodbi z dne 27. januarja 1998 priznalo, da je merilo porabe državnih sredstev lahko tudi negativno, kadar posredovanje vodi v izgubo sredstev, ki bi morala biti plačana v državni proračun, na primer v obliki davčne oprostitve kot v zadevnem primeru. (24)

| (129) | Zato so obravnavani ukrepi v tem primeru ugodnosti, ki jih je mogoče pripisati državi in so dodeljeni neposredno iz državnih sredstev. |
| --- | --- |

(129)

Zato so obravnavani ukrepi v tem primeru ugodnosti, ki jih je mogoče pripisati državi in so dodeljeni neposredno iz državnih sredstev.

1.2   Merilo „vpliva na trgovino“

| (130) | Da pomoči spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU, morajo poleg tega prizadeti konkurenco in trgovino med državami članicami. S tem merilom se predpostavlja, da upravičenci do pomoči opravljajo gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(130)

Da pomoči spadajo na področje uporabe člena 107(1) PDEU, morajo poleg tega prizadeti konkurenco in trgovino med državami članicami. S tem merilom se predpostavlja, da upravičenci do pomoči opravljajo gospodarsko dejavnost.

| (131) | V skladu z ustaljeno sodno prakso je trgovina med državami članicami prizadeta, kadar podjetje, upravičeno do pomoči, opravlja gospodarsko dejavnost, ki je predmet trgovine med državami članicami. Sodišče je ugotovilo, da se šteje, da je na določeno vrsto podjetij vplivala prednost, ki jim jo je dala določena država članica, kadar se z njo okrepi njihov položaj v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini med državami članicami Skupnosti. (25) |
| --- | --- |

(131)

V skladu z ustaljeno sodno prakso je trgovina med državami članicami prizadeta, kadar podjetje, upravičeno do pomoči, opravlja gospodarsko dejavnost, ki je predmet trgovine med državami članicami. Sodišče je ugotovilo, da se šteje, da je na določeno vrsto podjetij vplivala prednost, ki jim jo je dala določena država članica, kadar se z njo okrepi njihov položaj v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji v trgovini med državami članicami Skupnosti. (25)

| (132) | V zadevnem primeru kmetijske zadruge opravljajo gospodarsko dejavnost, ki je predmet trgovine med državami članicami. Trgovina s kmetijskimi proizvodi med Evropsko unijo in Španijo je namreč zelo pomembna. Španija je na primer leta 1999 v Evropsko skupnost izvozila za približno 11,33 milijarde EUR kmetijskih proizvodov in jih uvozila za približno 7,38 milijarde EUR. Španija je leta 2007 v države Evropske unije izvozila za približno 33,12 milijarde EUR kmetijskih proizvodov in jih uvozila za približno 27,14 milijarde EUR (26). |
| --- | --- |

(132)

V zadevnem primeru kmetijske zadruge opravljajo gospodarsko dejavnost, ki je predmet trgovine med državami članicami. Trgovina s kmetijskimi proizvodi med Evropsko unijo in Španijo je namreč zelo pomembna. Španija je na primer leta 1999 v Evropsko skupnost izvozila za približno 11,33 milijarde EUR kmetijskih proizvodov in jih uvozila za približno 7,38 milijarde EUR. Španija je leta 2007 v države Evropske unije izvozila za približno 33,12 milijarde EUR kmetijskih proizvodov in jih uvozila za približno 27,14 milijarde EUR (26).

| (133) | Zlasti v tem primeru podjetja, upravičena do pomoči, delujejo v sektorjih, ki so izpostavljeni konkurenci, tj. v sektorju distribucije goriva. Pomembno je opozoriti, da med proizvajalci v državah članicah, katerih proizvodi so predmet trgovanja znotraj Skupnosti, obstaja ostra konkurenca. Španski proizvajalci polno sodelujejo v tej konkurenci. Poleg tega se bo zaradi velikega števila upravičencev ukrepov povečal vpliv ukrepov na trgovino. |
| --- | --- |

(133)

Zlasti v tem primeru podjetja, upravičena do pomoči, delujejo v sektorjih, ki so izpostavljeni konkurenci, tj. v sektorju distribucije goriva. Pomembno je opozoriti, da med proizvajalci v državah članicah, katerih proizvodi so predmet trgovanja znotraj Skupnosti, obstaja ostra konkurenca. Španski proizvajalci polno sodelujejo v tej konkurenci. Poleg tega se bo zaradi velikega števila upravičencev ukrepov povečal vpliv ukrepov na trgovino.

| (134) | Tako se zdi, da bi ti ukrepi lahko prizadeli trgovino s temi proizvodi med državami članicami, kar se zgodi, kadar ukrepi dajejo ugodnost aktivnim proizvajalcem v eni državi članici v škodo drugih držav članic. Zadevna ukrepa imata takojšnji in neposredni učinek na proizvodne stroške zadevnih proizvodov v Španiji. Zato prizadevajo konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(134)

Tako se zdi, da bi ti ukrepi lahko prizadeli trgovino s temi proizvodi med državami članicami, kar se zgodi, kadar ukrepi dajejo ugodnost aktivnim proizvajalcem v eni državi članici v škodo drugih držav članic. Zadevna ukrepa imata takojšnji in neposredni učinek na proizvodne stroške zadevnih proizvodov v Španiji. Zato prizadevajo konkurenco in trgovino med državami članicami.

1.3   Merilo „ugodnosti“

| (135) | V skladu z ustaljeno sodno prakso je pojem državne pomoči splošnejši od pojma subvencije, ker zajema ne le aktivna ravnanja, kot so same subvencije, ampak tudi ukrepe, ki v različnih oblikah zmanjšujejo obremenitve, ki jih običajno nosijo podjetja in ki so potemtakem, ne da bi bile subvencije v strogem smislu besede, enake narave in imajo enake učinke (27). |
| --- | --- |

(135)

V skladu z ustaljeno sodno prakso je pojem državne pomoči splošnejši od pojma subvencije, ker zajema ne le aktivna ravnanja, kot so same subvencije, ampak tudi ukrepe, ki v različnih oblikah zmanjšujejo obremenitve, ki jih običajno nosijo podjetja in ki so potemtakem, ne da bi bile subvencije v strogem smislu besede, enake narave in imajo enake učinke (27).

| (136) | Po mnenju Sodišča iz tega izhaja, da ukrep, s katerim javni organi priznajo posameznim podjetjem davčno oprostitev, ki čeprav ne zajema prenosa državnih sredstev, upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(136)

Po mnenju Sodišča iz tega izhaja, da ukrep, s katerim javni organi priznajo posameznim podjetjem davčno oprostitev, ki čeprav ne zajema prenosa državnih sredstev, upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (137) | V skladu z obvestilom o neposredni obdavčitvi ustvarjenega dohodka se taka ugodnost lahko nudi z zmanjšanjem davčne obremenitve podjetja na različne načine, vključno z zmanjšanjem davčne osnove (posebni davčni odbitki, posebne ali pospešene stopnje amortizacije, izkazovanje rezerv v bilanci stanja itd.), celotnim ali delnim zmanjšanjem zneska davka (oprostitev, davčno posojilo itd.), odlogom, preklicem ali celo s posebnim reprogramiranjem davčnega dolga. |
| --- | --- |

(137)

V skladu z obvestilom o neposredni obdavčitvi ustvarjenega dohodka se taka ugodnost lahko nudi z zmanjšanjem davčne obremenitve podjetja na različne načine, vključno z zmanjšanjem davčne osnove (posebni davčni odbitki, posebne ali pospešene stopnje amortizacije, izkazovanje rezerv v bilanci stanja itd.), celotnim ali delnim zmanjšanjem zneska davka (oprostitev, davčno posojilo itd.), odlogom, preklicem ali celo s posebnim reprogramiranjem davčnega dolga.

| (138) | Davčna ureditev za zadruge v primerjavi z družbami, ki niso zadruge, v Španiji je opisana v točki 20 te odločbe. Gre namreč za ugodnosti, ki jih imajo vse zaščitene zadruge, med njimi tudi kmetijske zadruge, in ki se običajno ne uporabljajo za družbe, ki niso zadruge. Prav tako je treba pojasniti, da v to analizo davčnih ugodnosti omenjenih zadrug ne spada znižana 20-odstotna davčna stopnja, ki se uporablja za davčno osnovo, ki ustreza poslovnim rezultatom zadruge (ker so to poslovni rezultati, ustvarjeni v poslih s člani zadruge). |
| --- | --- |

(138)

Davčna ureditev za zadruge v primerjavi z družbami, ki niso zadruge, v Španiji je opisana v točki 20 te odločbe. Gre namreč za ugodnosti, ki jih imajo vse zaščitene zadruge, med njimi tudi kmetijske zadruge, in ki se običajno ne uporabljajo za družbe, ki niso zadruge. Prav tako je treba pojasniti, da v to analizo davčnih ugodnosti omenjenih zadrug ne spada znižana 20-odstotna davčna stopnja, ki se uporablja za davčno osnovo, ki ustreza poslovnim rezultatom zadruge (ker so to poslovni rezultati, ustvarjeni v poslih s člani zadruge).

| (139) | Spremembe, ki so bile uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, omogočajo kmetijskim zadrugam, da kot večino ali celoto svoje dejavnosti opravljajo distribucijo dizelskega goriva B, ne da bi zanje veljalo enako davčno obravnavanje kot za podjetja, ki niso zadruge. |
| --- | --- |

(139)

Spremembe, ki so bile uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, omogočajo kmetijskim zadrugam, da kot večino ali celoto svoje dejavnosti opravljajo distribucijo dizelskega goriva B, ne da bi zanje veljalo enako davčno obravnavanje kot za podjetja, ki niso zadruge.

| (140) | Kot opozarja Sodišče prve stopnje v zadevi T-146/03 (28), se pred sprejetjem teh ukrepov davčni status zadrug ni uporabljal za dejavnost distribucije goriva, ker je to dejavnost moral opravljati ločeni pravni subjekt, ki ni bil upravičen do ugodnejšega davčnega statusa. Z začetkom veljavnosti spornih ukrepov se je področje uporabe ugodnejšega davčnega statusa razširilo na dejavnosti distribucije goriva. Sodišče prve stopnje zato meni, da je bil s spornimi ukrepi spremenjen davčni položaj kmetijskih zadrug v zvezi z distribucijo goriva tretjim osebam, ki niso člani zadruge. |
| --- | --- |

(140)

Kot opozarja Sodišče prve stopnje v zadevi T-146/03 (28), se pred sprejetjem teh ukrepov davčni status zadrug ni uporabljal za dejavnost distribucije goriva, ker je to dejavnost moral opravljati ločeni pravni subjekt, ki ni bil upravičen do ugodnejšega davčnega statusa. Z začetkom veljavnosti spornih ukrepov se je področje uporabe ugodnejšega davčnega statusa razširilo na dejavnosti distribucije goriva. Sodišče prve stopnje zato meni, da je bil s spornimi ukrepi spremenjen davčni položaj kmetijskih zadrug v zvezi z distribucijo goriva tretjim osebam, ki niso člani zadruge.

| (141) | Komisija namreč ugotavlja, da so s temi ukrepi kmetijske zadruge, ki odslej lahko neomejeno trgujejo s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, in pri tem ohranijo drugačen pravni status, kot ga imajo podjetja, ki niso zadruge, in celo nekmetijske zadruge, ki opravljajo dejavnost distribucije dizelskega goriva B, v zvezi z distribucijo goriva tretjim osebam, ki niso člani zadruge, v ugodnejšem položaju v primerjavi z družbami, ki niso zadruge, ker ohranijo svojo davčno obravnavo. |
| --- | --- |

(141)

Komisija namreč ugotavlja, da so s temi ukrepi kmetijske zadruge, ki odslej lahko neomejeno trgujejo s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, in pri tem ohranijo drugačen pravni status, kot ga imajo podjetja, ki niso zadruge, in celo nekmetijske zadruge, ki opravljajo dejavnost distribucije dizelskega goriva B, v zvezi z distribucijo goriva tretjim osebam, ki niso člani zadruge, v ugodnejšem položaju v primerjavi z družbami, ki niso zadruge, ker ohranijo svojo davčno obravnavo.

| (142) | Treba je namreč opozoriti, da se za določitev davčne osnove zadrug poslovni rezultati dejavnosti zadruge (posli s člani) obravnavajo ločeno od poslovnih rezultatov dejavnosti zunaj zadruge (posli z nečlani) in niso enako obdavčeni. Vendar bo kljub ločenemu knjigovodstvu kmetijska zadruga, ki ostane enoten subjekt, še vedno upravičena do drugih davčnih ugodnosti, ki niso neposredno povezane z obdavčenjem dobička po znižani davčni stopnji, kot so ugodnosti, povezane z davkom od dobička pravnih oseb, davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davkom na gospodarske dejavnosti (katerega znesek je popolnoma neodvisen od poslovnega rezultata družbe) ter davkom na nepremičnine. Zadruge torej ohranijo posebno davčno ureditev, čeprav povečajo obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na več kot 50 %, s čimer ustvarijo izjemo od nacionalnega zakona o zadrugah, ne da bi jim bilo treba ustanoviti ločen subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev. |
| --- | --- |

(142)

Treba je namreč opozoriti, da se za določitev davčne osnove zadrug poslovni rezultati dejavnosti zadruge (posli s člani) obravnavajo ločeno od poslovnih rezultatov dejavnosti zunaj zadruge (posli z nečlani) in niso enako obdavčeni. Vendar bo kljub ločenemu knjigovodstvu kmetijska zadruga, ki ostane enoten subjekt, še vedno upravičena do drugih davčnih ugodnosti, ki niso neposredno povezane z obdavčenjem dobička po znižani davčni stopnji, kot so ugodnosti, povezane z davkom od dobička pravnih oseb, davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla, davkom na gospodarske dejavnosti (katerega znesek je popolnoma neodvisen od poslovnega rezultata družbe) ter davkom na nepremičnine. Zadruge torej ohranijo posebno davčno ureditev, čeprav povečajo obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na več kot 50 %, s čimer ustvarijo izjemo od nacionalnega zakona o zadrugah, ne da bi jim bilo treba ustanoviti ločen subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev.

| (143) | Kmetijske zadruge so torej v ugodnejšem finančnem položaju kot drugi davčni zavezanci, saj ohranijo del (29) ugodnosti, povezanih zlasti z davkom od dobička pravnih oseb, in vse ugodnosti, povezane z drugimi davki. |
| --- | --- |

(143)

Kmetijske zadruge so torej v ugodnejšem finančnem položaju kot drugi davčni zavezanci, saj ohranijo del (29) ugodnosti, povezanih zlasti z davkom od dobička pravnih oseb, in vse ugodnosti, povezane z drugimi davki.

| (144) | V zvezi z argumenti Konfederacije kmetijskih zadrug Španije, natančneje v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb Komisija tako kot v Odločbi 2003/293/ES opozarja, da so posebej zaščitene zadruge, kar so kmetijske zadruge, upravičene do 50-odstotnega vračila davka od dobička pravnih oseb. Poleg tega se odbije 50 % sredstev, dodeljenih v obvezni rezervni sklad, in 100 % sredstev, namenjenih skladu za izobraževanje in promocijo. Nazadnje imajo tudi možnost amortizacije novega osnovnega sredstva, pridobljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug. |
| --- | --- |

(144)

V zvezi z argumenti Konfederacije kmetijskih zadrug Španije, natančneje v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb Komisija tako kot v Odločbi 2003/293/ES opozarja, da so posebej zaščitene zadruge, kar so kmetijske zadruge, upravičene do 50-odstotnega vračila davka od dobička pravnih oseb. Poleg tega se odbije 50 % sredstev, dodeljenih v obvezni rezervni sklad, in 100 % sredstev, namenjenih skladu za izobraževanje in promocijo. Nazadnje imajo tudi možnost amortizacije novega osnovnega sredstva, pridobljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug.

| (145) | Komisija priznava, da je davčne ugodnosti zadrug treba proučiti z vidika davčnih obveznosti, ki so za zadruge drugačne kot za družbe, ki niso zadruge. |
| --- | --- |

(145)

Komisija priznava, da je davčne ugodnosti zadrug treba proučiti z vidika davčnih obveznosti, ki so za zadruge drugačne kot za družbe, ki niso zadruge.

| (146) | V skladu s pripombami Konfederacije kmetijskih zadrug Španije te davčne ugodnosti ni mogoče presojati neodvisno od davčnega obravnavanja neto poslovnih presežkov člana zadruge v okviru dohodnine, kajti ti poslovni presežki imajo drugačne značilnosti kot dividende v kapitalskem podjetju. Znižanje dvojnega obdavčenja v odnosu kapitalska družba – delničar (dividende) naj ne bi imelo ustreznice v odnosu zadruga – član zadruge (razdelitev neto poslovnih presežkov), tako da so neto poslovni presežki bolj obdavčeni kot dividende. Ugodnost, ki bi za zadruge lahko izhajala iz davčne ugodnosti pri davku od dobička pravnih oseb, naj bi se popravila z dvojnim obdavčenjem člana zadruge z dohodnino, pa tudi zadruge z davkom od dobička pravnih oseb, in torej s povečanjem davčne obremenitve. |
| --- | --- |

(146)

V skladu s pripombami Konfederacije kmetijskih zadrug Španije te davčne ugodnosti ni mogoče presojati neodvisno od davčnega obravnavanja neto poslovnih presežkov člana zadruge v okviru dohodnine, kajti ti poslovni presežki imajo drugačne značilnosti kot dividende v kapitalskem podjetju. Znižanje dvojnega obdavčenja v odnosu kapitalska družba – delničar (dividende) naj ne bi imelo ustreznice v odnosu zadruga – član zadruge (razdelitev neto poslovnih presežkov), tako da so neto poslovni presežki bolj obdavčeni kot dividende. Ugodnost, ki bi za zadruge lahko izhajala iz davčne ugodnosti pri davku od dobička pravnih oseb, naj bi se popravila z dvojnim obdavčenjem člana zadruge z dohodnino, pa tudi zadruge z davkom od dobička pravnih oseb, in torej s povečanjem davčne obremenitve.

| (147) | Vendar je treba, kot je v sodbi ugotovilo Sodišče prve stopnje, ta argument razumeti tako, da se nanaša samo na popravek 50-odstotnega znižanja davka od dobička pravnih oseb, tj. na 50-odstotno vračilo tega davka. Kajti Komisija pritrjuje temu, da se argument Konfederacije kmetijskih zadrug Španije nanaša na ta ukrep. |
| --- | --- |

(147)

Vendar je treba, kot je v sodbi ugotovilo Sodišče prve stopnje, ta argument razumeti tako, da se nanaša samo na popravek 50-odstotnega znižanja davka od dobička pravnih oseb, tj. na 50-odstotno vračilo tega davka. Kajti Komisija pritrjuje temu, da se argument Konfederacije kmetijskih zadrug Španije nanaša na ta ukrep.

| (148) | Komisija meni, da je treba ugodnost proučiti na ravni zadruge, in ne njenih članov, kajti upoštevni predmet te analize je zadruga. Zato številke, ki jih navaja Konfederacija kmetijskih zadrug Španije v zvezi z davčno stopnjo davka od dobička pravnih oseb, nimajo dokazne vrednosti. Poleg tega se nanašajo samo na neto razpoložljivost sredstev za člana zadruge po obdavčitvi. Tako na primer Komisija meni, da kapitalski vložki v obvezne sklade nujno ne oslabijo ekonomskega položaja zadruge, saj se shranijo in jih zadruga uporabi v natančno določenih primerih. |
| --- | --- |

(148)

Komisija meni, da je treba ugodnost proučiti na ravni zadruge, in ne njenih članov, kajti upoštevni predmet te analize je zadruga. Zato številke, ki jih navaja Konfederacija kmetijskih zadrug Španije v zvezi z davčno stopnjo davka od dobička pravnih oseb, nimajo dokazne vrednosti. Poleg tega se nanašajo samo na neto razpoložljivost sredstev za člana zadruge po obdavčitvi. Tako na primer Komisija meni, da kapitalski vložki v obvezne sklade nujno ne oslabijo ekonomskega položaja zadruge, saj se shranijo in jih zadruga uporabi v natančno določenih primerih.

| (149) | Komisija ob upoštevanju teh razlag meni, da obdavčitev kmetijskih zadrug v Španiji z davkom od dobička pravnih oseb vsebuje elemente ugodnosti. Poleg tega različnega davčnega obravnavanja pri tem davku ni mogoče razložiti z določenimi omejitvami dejavnosti zadrug, zlasti z dvojnim obdavčenjem. Kadar namreč zadruga trguje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, deluje na trgu enako kot vsako drugo podjetje, zato ni opravičila za to, da se obravnava drugače kot druge družbe. Zato mora biti prihodek zadrug, ustvarjen v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, na ravni zadruge enako obdavčen kot dejavnost kapitalske družbe, zneski, ki se razdelijo članom, pa morajo biti obdavčeni enako kot dividende, ki jih prejmejo delničarji kapitalske družbe. |
| --- | --- |

(149)

Komisija ob upoštevanju teh razlag meni, da obdavčitev kmetijskih zadrug v Španiji z davkom od dobička pravnih oseb vsebuje elemente ugodnosti. Poleg tega različnega davčnega obravnavanja pri tem davku ni mogoče razložiti z določenimi omejitvami dejavnosti zadrug, zlasti z dvojnim obdavčenjem. Kadar namreč zadruga trguje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, deluje na trgu enako kot vsako drugo podjetje, zato ni opravičila za to, da se obravnava drugače kot druge družbe. Zato mora biti prihodek zadrug, ustvarjen v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, na ravni zadruge enako obdavčen kot dejavnost kapitalske družbe, zneski, ki se razdelijo članom, pa morajo biti obdavčeni enako kot dividende, ki jih prejmejo delničarji kapitalske družbe.

| (150) | Nazadnje Komisija ugotavlja, da ni nobenega argumenta za možnost amortizacije novega osnovnega sredstva, pridobljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug ali za druge ugodnosti, povezane z davkom od dobička pravnih oseb. |
| --- | --- |

(150)

Nazadnje Komisija ugotavlja, da ni nobenega argumenta za možnost amortizacije novega osnovnega sredstva, pridobljenega v prvih treh letih po vpisu v register zadrug ali za druge ugodnosti, povezane z davkom od dobička pravnih oseb.

| (151) | Komisija opozarja še, da ugodnost izhaja ne samo iz davka od dobička pravnih oseb, ampak tudi iz drugih davkov, opisanih v točki 20 te odločbe (davek na prenos premoženja in kolkovina za sklenitev pravnega posla, davek na gospodarske dejavnosti ter davek na nepremičnine). Za te davke ne more biti govora o nobeni kompenzaciji z dvojnim obdavčenjem. |
| --- | --- |

(151)

Komisija opozarja še, da ugodnost izhaja ne samo iz davka od dobička pravnih oseb, ampak tudi iz drugih davkov, opisanih v točki 20 te odločbe (davek na prenos premoženja in kolkovina za sklenitev pravnega posla, davek na gospodarske dejavnosti ter davek na nepremičnine). Za te davke ne more biti govora o nobeni kompenzaciji z dvojnim obdavčenjem.

| (152) | Zadruge torej ohranijo davčne ugodnosti, čeprav povečajo obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na več kot 50 %, s čimer ustvarijo izjemo od nacionalnega zakona o zadrugah, ne da bi jim bilo treba ustanoviti ločen subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev. |
| --- | --- |

(152)

Zadruge torej ohranijo davčne ugodnosti, čeprav povečajo obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, na več kot 50 %, s čimer ustvarijo izjemo od nacionalnega zakona o zadrugah, ne da bi jim bilo treba ustanoviti ločen subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev.

| (153) | Španija meni, da ukrepi, uvedeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, niso državna pomoč, saj ne vplivajo na konkurenčna podjetja, ki opravljajo enako dejavnost, kajti za vsa podjetja v sektorju, vključno s kmetijskimi zadrugami, velja enako obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb (35 %). Vendar kot rečeno spremembe, ki so bile uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, omogočajo kmetijskim zadrugam, da kot večino ali celoto svoje dejavnosti opravljajo distribucijo dizelskega goriva B, ne da bi zanje veljalo enako davčno obravnavanje kot za podjetja, ki niso zadruge, ker ne izgubijo ugodnejšega davčnega obravnavanja, povezanega z drugimi ugodnostmi pri davku od dobička pravnih oseb, davku na prenos premoženja in kolkovini za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti (katerega znesek je popolnoma neodvisen od poslovnega rezultata družbe) ter davku na nepremičnine. |
| --- | --- |

(153)

Španija meni, da ukrepi, uvedeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, niso državna pomoč, saj ne vplivajo na konkurenčna podjetja, ki opravljajo enako dejavnost, kajti za vsa podjetja v sektorju, vključno s kmetijskimi zadrugami, velja enako obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb (35 %). Vendar kot rečeno spremembe, ki so bile uvedene s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, omogočajo kmetijskim zadrugam, da kot večino ali celoto svoje dejavnosti opravljajo distribucijo dizelskega goriva B, ne da bi zanje veljalo enako davčno obravnavanje kot za podjetja, ki niso zadruge, ker ne izgubijo ugodnejšega davčnega obravnavanja, povezanega z drugimi ugodnostmi pri davku od dobička pravnih oseb, davku na prenos premoženja in kolkovini za sklenitev pravnega posla, davku na gospodarske dejavnosti (katerega znesek je popolnoma neodvisen od poslovnega rezultata družbe) ter davku na nepremičnine.

| (154) | Zato Komisija meni, da je za ukrepe, sprejete s členom 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, merilo „ugodnosti“ izpolnjeno. |
| --- | --- |

(154)

Zato Komisija meni, da je za ukrepe, sprejete s členom 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, merilo „ugodnosti“ izpolnjeno.

1.4   Merilo „selektivnosti“

| (155) | Ukrep, ki šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora biti med drugim tak, da podeljuje selektivno ugodnost v izključno korist določenih podjetij ali določenih sektorjev dejavnosti. Ta člen se namreč nanaša na pomoči, ki izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco z „dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ (30). |
| --- | --- |

(155)

Ukrep, ki šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora biti med drugim tak, da podeljuje selektivno ugodnost v izključno korist določenih podjetij ali določenih sektorjev dejavnosti. Ta člen se namreč nanaša na pomoči, ki izkrivljajo ali bi lahko izkrivljale konkurenco z „dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“ (30).

| (156) | Ko Komisija preverja selektivnost nekega ukrepa, mora proučiti, ali je razlikovanje med podjetji, ki se uvaja z zadevnim ukrepom na področju ugodnosti ali obremenitev, nastalo zaradi narave ali splošne sheme veljavnega sistema. V skladu z ustaljeno sodno prakso se namreč za poseben davčni ukrep, ki je utemeljen z notranjo logiko davčnega sistema, ne uporablja člen 107(1) PDEU (31). Če je to razlikovanje utemeljeno z drugimi cilji, kot jih zasleduje celotni sistem, se načeloma šteje, da zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti, ki je določen v členu 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(156)

Ko Komisija preverja selektivnost nekega ukrepa, mora proučiti, ali je razlikovanje med podjetji, ki se uvaja z zadevnim ukrepom na področju ugodnosti ali obremenitev, nastalo zaradi narave ali splošne sheme veljavnega sistema. V skladu z ustaljeno sodno prakso se namreč za poseben davčni ukrep, ki je utemeljen z notranjo logiko davčnega sistema, ne uporablja člen 107(1) PDEU (31). Če je to razlikovanje utemeljeno z drugimi cilji, kot jih zasleduje celotni sistem, se načeloma šteje, da zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti, ki je določen v členu 107(1) PDEU.

| (157) | V zvezi z razlikovalnimi davčnimi ukrepi je v točki 20 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka opozorjeno, da so nekatere davčne ugodnosti včasih omejene na določene vrste podjetij, na nekatere njihove funkcije ali na proizvodnjo določenega blaga. Če podpirajo določena podjetja ali proizvodnjo določenega blaga, lahko predstavljajo državno pomoč, kot je navedeno v členu 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(157)

V zvezi z razlikovalnimi davčnimi ukrepi je v točki 20 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka opozorjeno, da so nekatere davčne ugodnosti včasih omejene na določene vrste podjetij, na nekatere njihove funkcije ali na proizvodnjo določenega blaga. Če podpirajo določena podjetja ali proizvodnjo določenega blaga, lahko predstavljajo državno pomoč, kot je navedeno v členu 107(1) PDEU.

1.4.1   Ali ukrepi podpirajo določena podjetja ali proizvodnjo določenega blaga?

| (158) | V okviru španskega pravnega sistema je treba ugotoviti, ali zadevni ukrep lahko daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilje, ki jih ta ureditev zasleduje, v dejansko in pravno primerljivem položaju (32). |
| --- | --- |

(158)

V okviru španskega pravnega sistema je treba ugotoviti, ali zadevni ukrep lahko daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilje, ki jih ta ureditev zasleduje, v dejansko in pravno primerljivem položaju (32).

| (159) | V sporočilu Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi se priznava, da zadruge delujejo v interesu svojih članov, ki so obenem njihovi uporabniki, in se ne upravljajo v korist zunanjih vlagateljev. Dobiček se med člane razdeli sorazmerno z njihovimi transakcijami z zadrugo, medtem ko so rezerve in sredstva skupni, nedeljivi in namenjeni skupnim interesom članov. Ker so osebne vezi med člani načeloma tesne, morajo ti odobriti pristop vsakega novega člana, medtem ko glasovalne pravice niso nujno sorazmerne s njihovimi deleži. Izstop članu daje pravico do izplačila njegovega deleža, kar povzroči zmanjšanje kapitala. |
| --- | --- |

(159)

V sporočilu Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi se priznava, da zadruge delujejo v interesu svojih članov, ki so obenem njihovi uporabniki, in se ne upravljajo v korist zunanjih vlagateljev. Dobiček se med člane razdeli sorazmerno z njihovimi transakcijami z zadrugo, medtem ko so rezerve in sredstva skupni, nedeljivi in namenjeni skupnim interesom članov. Ker so osebne vezi med člani načeloma tesne, morajo ti odobriti pristop vsakega novega člana, medtem ko glasovalne pravice niso nujno sorazmerne s njihovimi deleži. Izstop članu daje pravico do izplačila njegovega deleža, kar povzroči zmanjšanje kapitala.

| (160) | Zato je treba določiti „čisto vzajemen zadružni model“, ki ga je mogoče uporabiti za oceno, ali so z vidika španskega davčnega sistema zadruge v enakem dejanskem in pravnem položaju kot kapitalske družbe. |
| --- | --- |

(160)

Zato je treba določiti „čisto vzajemen zadružni model“, ki ga je mogoče uporabiti za oceno, ali so z vidika španskega davčnega sistema zadruge v enakem dejanskem in pravnem položaju kot kapitalske družbe.

| (161) | Najprej je za čisto vzajemno zadrugo značilno, da je v posebnem odnosu s svojimi člani. Vsak član je partner z enim glasom v upravi zadruge, v kateri ima vsak član en sam glas in se odločitve sprejemajo z večino glasov, vodstvo je izvoljeno in odgovarja svojim članom. Številni medsebojni vplivi med zadrugo in člani presegajo preproste poslovne odnose. |
| --- | --- |

(161)

Najprej je za čisto vzajemno zadrugo značilno, da je v posebnem odnosu s svojimi člani. Vsak član je partner z enim glasom v upravi zadruge, v kateri ima vsak član en sam glas in se odločitve sprejemajo z večino glasov, vodstvo je izvoljeno in odgovarja svojim članom. Številni medsebojni vplivi med zadrugo in člani presegajo preproste poslovne odnose.

| (162) | Nato je treba ekonomske rezultate v čisto vzajemni zadrugi pravično in pošteno deliti, kakršen koli poslovni presežek pa na koncu vrniti k članom. To se ujema z načelom vzajemnosti, po katerem zadruge delujejo v interesu svojih članov. Člani distribucijske ali potrošniške zadruge na koncu proračunskega leta prejmejo ekonomske ugodnosti, ki temeljijo na skupni vrednosti njihovih poslov z zadrugo (dobiček ali vračilo na posameznika). Vendar lahko del tega vračila ali poslovnega presežka prepustijo zadrugi za različne rezerve. Čisto vzajemne zadruge je tako mogoče opredeliti kot zadruge, ki trgujejo izključno s svojimi člani. |
| --- | --- |

(162)

Nato je treba ekonomske rezultate v čisto vzajemni zadrugi pravično in pošteno deliti, kakršen koli poslovni presežek pa na koncu vrniti k članom. To se ujema z načelom vzajemnosti, po katerem zadruge delujejo v interesu svojih članov. Člani distribucijske ali potrošniške zadruge na koncu proračunskega leta prejmejo ekonomske ugodnosti, ki temeljijo na skupni vrednosti njihovih poslov z zadrugo (dobiček ali vračilo na posameznika). Vendar lahko del tega vračila ali poslovnega presežka prepustijo zadrugi za različne rezerve. Čisto vzajemne zadruge je tako mogoče opredeliti kot zadruge, ki trgujejo izključno s svojimi člani.

| (163) | Tako zlasti v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb čisto vzajemne zadruge ne ustvarijo dobička, ker delujejo samo v korist svojih članov. Zato Komisija meni, da z vidika obdavčenja dobičkov čisto vzajemne zadruge in pridobitne družbe niso v pravno in dejansko primerljivem položaju. V takem položaju davčni odbitek za čisto vzajemne zadruge ne bi bil državna pomoč. |
| --- | --- |

(163)

Tako zlasti v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb čisto vzajemne zadruge ne ustvarijo dobička, ker delujejo samo v korist svojih članov. Zato Komisija meni, da z vidika obdavčenja dobičkov čisto vzajemne zadruge in pridobitne družbe niso v pravno in dejansko primerljivem položaju. V takem položaju davčni odbitek za čisto vzajemne zadruge ne bi bil državna pomoč.

| (164) | V zvezi s tem Komisija priznava tudi, da se s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 uvajajo elementi, s katerimi se spreminja čisto vzajemni zadružni model, s tem ko omogoča ukinitev omejitve za zadruge v višini 50 % za dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubile status davčno zaščitene zadruge, oziroma da zbuja dvom o načelu izključnosti v korist kmetijskih zadrug. Že s samim dejstvom, da zadruge lahko presežejo omejitev 50 %, se poruši „čista vzajemnost“ zadrug, saj bodo lahko velik del prometa ustvarile v poslih z nečlani zadruge. Dejavnost kmetijske zadruge se bo lahko temeljito spremenila, če si bo prizadevala za ustvarjanje dobička, in vprašati se je treba, ali se bodo načela, ki so značilna za čisto vzajemno zadrugo (kot so dejavna udeležba članov zadruge pri vodenju, odločanju ali upravljanju zadruge, načelo izključnosti, altruizma in demokracije), še lahko ohranila, če bodo zadruge svoje storitve brez omejitev odprle nečlanom zadruge. Poleg tega ni mogoče prezreti, da se spremeni narava prihodkov, ki so ustvarjeni v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, in ki izgubljajo svoj zadružni značaj. |
| --- | --- |

(164)

V zvezi s tem Komisija priznava tudi, da se s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 uvajajo elementi, s katerimi se spreminja čisto vzajemni zadružni model, s tem ko omogoča ukinitev omejitve za zadruge v višini 50 % za dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, ne da bi izgubile status davčno zaščitene zadruge, oziroma da zbuja dvom o načelu izključnosti v korist kmetijskih zadrug. Že s samim dejstvom, da zadruge lahko presežejo omejitev 50 %, se poruši „čista vzajemnost“ zadrug, saj bodo lahko velik del prometa ustvarile v poslih z nečlani zadruge. Dejavnost kmetijske zadruge se bo lahko temeljito spremenila, če si bo prizadevala za ustvarjanje dobička, in vprašati se je treba, ali se bodo načela, ki so značilna za čisto vzajemno zadrugo (kot so dejavna udeležba članov zadruge pri vodenju, odločanju ali upravljanju zadruge, načelo izključnosti, altruizma in demokracije), še lahko ohranila, če bodo zadruge svoje storitve brez omejitev odprle nečlanom zadruge. Poleg tega ni mogoče prezreti, da se spremeni narava prihodkov, ki so ustvarjeni v poslih s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, in ki izgubljajo svoj zadružni značaj.

| (165) | V tem primeru se torej izkaže, da se s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 zbuja dvom o čisti vzajemnosti zadrug v kmetijskem sektorju, ki jih ukrep zadeva. Iz teh razlogov in ob upoštevanju veljavne španske zakonodaje Komisija ne more z gotovostjo ugotoviti čiste vzajemnosti zadevnih španskih kmetijskih zadrug. Zdi se torej, da je treba te zadruge in njihove prihodke obravnavati ne v primerjavi s čisto vzajemnimi zadrugami, ampak v primerjavi s kapitalskimi družbami. |
| --- | --- |

(165)

V tem primeru se torej izkaže, da se s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000 zbuja dvom o čisti vzajemnosti zadrug v kmetijskem sektorju, ki jih ukrep zadeva. Iz teh razlogov in ob upoštevanju veljavne španske zakonodaje Komisija ne more z gotovostjo ugotoviti čiste vzajemnosti zadevnih španskih kmetijskih zadrug. Zdi se torej, da je treba te zadruge in njihove prihodke obravnavati ne v primerjavi s čisto vzajemnimi zadrugami, ampak v primerjavi s kapitalskimi družbami.

| (166) | Vendar je kljub temu treba določiti pravno ureditev, v kateri je treba presoditi te ukrepe, tj. referenčni okvir. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da v primeru davčnih ugodnosti za španske kmetijske zadruge zadevni ukrepi štejejo za posebno odstopanje, določeno z zakonom št. 20/1990 o davčni ureditvi zadrug. Zakon v členih 16(5), 18(2), 33(1), 33(2), 33(3), 33(4), 34(1) in 34(2) določa vrsto ukrepov v korist posebej zaščitenih zadrug, med katerimi so kmetijske zadruge, iz naslova davka od dobička pravnih oseb, davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine (za podrobnosti o teh ugodnostih glej točko 20 zgoraj). |
| --- | --- |

(166)

Vendar je kljub temu treba določiti pravno ureditev, v kateri je treba presoditi te ukrepe, tj. referenčni okvir. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da v primeru davčnih ugodnosti za španske kmetijske zadruge zadevni ukrepi štejejo za posebno odstopanje, določeno z zakonom št. 20/1990 o davčni ureditvi zadrug. Zakon v členih 16(5), 18(2), 33(1), 33(2), 33(3), 33(4), 34(1) in 34(2) določa vrsto ukrepov v korist posebej zaščitenih zadrug, med katerimi so kmetijske zadruge, iz naslova davka od dobička pravnih oseb, davka na prenos premoženja in kolkovine za sklenitev pravnega posla, davka na gospodarske dejavnosti ter davka na nepremičnine (za podrobnosti o teh ugodnostih glej točko 20 zgoraj).

| (167) | Nato je treba ugotoviti, kakšen je namen vsakega od teh štirih davkov. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je namen davka od dobička pravnih oseb obdavčitev dobička podjetij. Nameni drugih davkov pa so obdavčitev prenosa premoženja in sklenitve pravnega posla, obdavčitev opravljanja gospodarske dejavnosti ter obdavčitev uživanja pravice nad nepremičnino. |
| --- | --- |

(167)

Nato je treba ugotoviti, kakšen je namen vsakega od teh štirih davkov. V zvezi s tem je treba ugotoviti, da je namen davka od dobička pravnih oseb obdavčitev dobička podjetij. Nameni drugih davkov pa so obdavčitev prenosa premoženja in sklenitve pravnega posla, obdavčitev opravljanja gospodarske dejavnosti ter obdavčitev uživanja pravice nad nepremičnino.

| (168) | Nazadnje je treba, kot je bilo navedeno, ugotoviti, ali so zadruge in kapitalske družbe v dejansko in pravno primerljivem položaju glede na namene teh štirih davkov. |
| --- | --- |

(168)

Nazadnje je treba, kot je bilo navedeno, ugotoviti, ali so zadruge in kapitalske družbe v dejansko in pravno primerljivem položaju glede na namene teh štirih davkov.

| (169) | Najprej v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb, ker Komisija ne more ugotoviti čiste vzajemnosti zadevnih španskih kmetijskih zadrug, ki naj po definiciji ne bi ustvarjale dobička, tudi ne more izključiti, da so, kar zadeva davčne ugodnosti, zadruge in kapitalske družbe v dejansko in pravno primerljivem položaju. |
| --- | --- |

(169)

Najprej v zvezi z davkom od dobička pravnih oseb, ker Komisija ne more ugotoviti čiste vzajemnosti zadevnih španskih kmetijskih zadrug, ki naj po definiciji ne bi ustvarjale dobička, tudi ne more izključiti, da so, kar zadeva davčne ugodnosti, zadruge in kapitalske družbe v dejansko in pravno primerljivem položaju.

| (170) | Kadar zadruga trguje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, deluje na trgu enako kot vsako drugo podjetje in je zato v dejansko in pravno primerljivem položaju glede na namen davka od dobička pravnih oseb. Poleg tega Komisija v zvezi z davčnimi ukrepi za nedeljive zadružne rezerve meni, da so z vidika uporabe davka od dobička pravnih oseb primerljive z rezervami kapitalskih družb. Z vidika zadruge bi bila dodelitev dobička v nedeljive rezerve namreč primerljiva s primerom kapitalskih družb, ki shranijo dobiček, kajti nedeljive rezerve se uporabijo za dejavnosti zadruge, podobno kot nerazdeljeni dobički kapitalskih družb. Primerjavo je treba narediti z vidika podjetja, in ne z vidika delničarjev ali članov zadruge. Celo obvezni značaj nedeljivih rezerv zadrug ne more spremeniti tega, da ima ukrep značaj pomoči, kajti tudi kapitalske družbe imajo obvezne zakonite rezerve, ki so vendarle obdavčene. Komisija torej meni, da so nedeljive rezerve gospodarsko primerljive s kakršnimi koli rezervami, določenimi za kakršna koli podjetja. |
| --- | --- |

(170)

Kadar zadruga trguje s tretjimi osebami, ki niso člani zadruge, deluje na trgu enako kot vsako drugo podjetje in je zato v dejansko in pravno primerljivem položaju glede na namen davka od dobička pravnih oseb. Poleg tega Komisija v zvezi z davčnimi ukrepi za nedeljive zadružne rezerve meni, da so z vidika uporabe davka od dobička pravnih oseb primerljive z rezervami kapitalskih družb. Z vidika zadruge bi bila dodelitev dobička v nedeljive rezerve namreč primerljiva s primerom kapitalskih družb, ki shranijo dobiček, kajti nedeljive rezerve se uporabijo za dejavnosti zadruge, podobno kot nerazdeljeni dobički kapitalskih družb. Primerjavo je treba narediti z vidika podjetja, in ne z vidika delničarjev ali članov zadruge. Celo obvezni značaj nedeljivih rezerv zadrug ne more spremeniti tega, da ima ukrep značaj pomoči, kajti tudi kapitalske družbe imajo obvezne zakonite rezerve, ki so vendarle obdavčene. Komisija torej meni, da so nedeljive rezerve gospodarsko primerljive s kakršnimi koli rezervami, določenimi za kakršna koli podjetja.

| (171) | Tako lahko vsak ukrep iz naslova davka od dobička pravnih oseb, katerega namen je različno in ugodnejše obravnavanje dobičkov na splošno in zlasti dobičkov, namenjenih v nedeljive rezerve, v korist zadrug, tem zagotovi ekonomsko prednost v primerjavi s kapitalskimi družbami, ki te ugodnosti ne bi mogle izkoristiti, čeprav bi bile v primerljivem položaju. |
| --- | --- |

(171)

Tako lahko vsak ukrep iz naslova davka od dobička pravnih oseb, katerega namen je različno in ugodnejše obravnavanje dobičkov na splošno in zlasti dobičkov, namenjenih v nedeljive rezerve, v korist zadrug, tem zagotovi ekonomsko prednost v primerjavi s kapitalskimi družbami, ki te ugodnosti ne bi mogle izkoristiti, čeprav bi bile v primerljivem položaju.

| (172) | Po mnenju Komisije v zvezi z ugodnostmi pri davku od dobička pravnih oseb iz teh ugotovitev izhaja, da so kapitalske družbe na isti ravni kot zadruge in da je zato mogoče trditi, da imajo zadruge prednost v primerjavi s kapitalskimi družbami. |
| --- | --- |

(172)

Po mnenju Komisije v zvezi z ugodnostmi pri davku od dobička pravnih oseb iz teh ugotovitev izhaja, da so kapitalske družbe na isti ravni kot zadruge in da je zato mogoče trditi, da imajo zadruge prednost v primerjavi s kapitalskimi družbami.

| (173) | V zvezi z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla je treba opozoriti, da ta posredni davek bremeni različne pravne akte, kot so dragi prenosi premoženja, pravne listine ali nekatera dejanja družb (kot je financiranje družbe, na primer dokapitalizacija). Kapitalska družba, ki bi izvedla te različne pravne akte, bi bila obdavčena. Nasprotno pa, kot je navedeno v točki 20 te odločbe, so zadruge upravičene do oprostitve za iste obdavčljive dogodke (ustanovitev, dokapitalizacija, dodelitev in razveljavitev posojil itd. (33). Zadruge imajo torej prednost v primerjavi s kapitalskimi družbami. |
| --- | --- |

(173)

V zvezi z davkom na prenos premoženja in kolkovino za sklenitev pravnega posla je treba opozoriti, da ta posredni davek bremeni različne pravne akte, kot so dragi prenosi premoženja, pravne listine ali nekatera dejanja družb (kot je financiranje družbe, na primer dokapitalizacija). Kapitalska družba, ki bi izvedla te različne pravne akte, bi bila obdavčena. Nasprotno pa, kot je navedeno v točki 20 te odločbe, so zadruge upravičene do oprostitve za iste obdavčljive dogodke (ustanovitev, dokapitalizacija, dodelitev in razveljavitev posojil itd. (33). Zadruge imajo torej prednost v primerjavi s kapitalskimi družbami.

| (174) | Nato, davek na gospodarske dejavnosti neposredno bremeni vse vrste podjetniških, poklicnih ali umetniških gospodarskih dejavnosti, ki jih na španskem ozemlju opravljajo fizične ali pravne osebe (34). Kapitalska družba, ki ima več kot 1 milijon EUR prometa, bo glede na svojo gospodarsko dejavnost obdavčena s tem davkom. Kot je navedeno v točki 20 te odločbe, imajo zadruge 95-odstotno olajšavo za ta davek (35). Zato imajo zadruge prednost v primerjavi z omenjenimi kapitalskimi družbami, ki morajo v celoti plačati ta davek. |
| --- | --- |

(174)

Nato, davek na gospodarske dejavnosti neposredno bremeni vse vrste podjetniških, poklicnih ali umetniških gospodarskih dejavnosti, ki jih na španskem ozemlju opravljajo fizične ali pravne osebe (34). Kapitalska družba, ki ima več kot 1 milijon EUR prometa, bo glede na svojo gospodarsko dejavnost obdavčena s tem davkom. Kot je navedeno v točki 20 te odločbe, imajo zadruge 95-odstotno olajšavo za ta davek (35). Zato imajo zadruge prednost v primerjavi z omenjenimi kapitalskimi družbami, ki morajo v celoti plačati ta davek.

| (175) | Nazadnje je treba v zvezi z davkom na nepremičnine opozoriti, da je to lokalni davek, ki bremeni uživanje lastninske pravice in drugih stvarnih pravic, povezanih z nepremičnino. Kapitalske družbe morajo v nasprotju z zadrugami v celoti plačati ta davek, kot je opisano v točki 20 te odločbe. Zadruge imajo namreč za ta davek na kmečka sredstva kmetijskih zadrug in skupnostno obdelovanje zemlje 95-odstotno olajšavo (36). Zato imajo zadruge na zunajmestnih območjih prednost v primerjavi z navedenimi kapitalskimi družbami, ki morajo ta davek plačati v celoti. |
| --- | --- |

(175)

Nazadnje je treba v zvezi z davkom na nepremičnine opozoriti, da je to lokalni davek, ki bremeni uživanje lastninske pravice in drugih stvarnih pravic, povezanih z nepremičnino. Kapitalske družbe morajo v nasprotju z zadrugami v celoti plačati ta davek, kot je opisano v točki 20 te odločbe. Zadruge imajo namreč za ta davek na kmečka sredstva kmetijskih zadrug in skupnostno obdelovanje zemlje 95-odstotno olajšavo (36). Zato imajo zadruge na zunajmestnih območjih prednost v primerjavi z navedenimi kapitalskimi družbami, ki morajo ta davek plačati v celoti.

| (176) | Ker je Komisija ugotovila, da so kapitalske družbe na isti ravni in v podobnem položaju kot zadruge, je mogoče trditi, da so izključene iz teh ugodnosti (37) in da so te ugodnosti selektivne, ker se nanašajo samo na zadruge. |
| --- | --- |

(176)

Ker je Komisija ugotovila, da so kapitalske družbe na isti ravni in v podobnem položaju kot zadruge, je mogoče trditi, da so izključene iz teh ugodnosti (37) in da so te ugodnosti selektivne, ker se nanašajo samo na zadruge.

| (177) | Komisija torej ugotavlja, da ukrepi, ustvarjeni s členom 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, dajejo selektivno ugodnost (38) kmetijskim zadrugam. |
| --- | --- |

(177)

Komisija torej ugotavlja, da ukrepi, ustvarjeni s členom 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, dajejo selektivno ugodnost (38) kmetijskim zadrugam.

1.4.2   Ali so ukrepi upravičeni zaradi narave ali splošne sheme sistema?

| (178) | Nato je treba preučiti, ali zadevne davčne ukrepe lahko upraviči narava ali splošna shema davčnega sistema, kar mora dokazati zadevna država članica. Ukrep, ki ustvarja izjemo od uporabe splošnega davčnega sistema, lahko opraviči narava ali splošna shema davčnega sistema, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel davčnega sistema (39). |
| --- | --- |

(178)

Nato je treba preučiti, ali zadevne davčne ukrepe lahko upraviči narava ali splošna shema davčnega sistema, kar mora dokazati zadevna država članica. Ukrep, ki ustvarja izjemo od uporabe splošnega davčnega sistema, lahko opraviči narava ali splošna shema davčnega sistema, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel davčnega sistema (39).

| (179) | Utemeljitev z naravo ali splošno shemo zadevnega davčnega sistema je izjema od načela prepovedi državnih pomoči, zato jo je treba razumeti ozko (40). Država članica mora dokazati, da je zadevno odstopanje upravičeno zaradi narave ali splošne sheme sistema in da torej ni državna pomoč v smislu člena 107 PDEU. Pri tem je treba razlikovati med cilji, določenimi posebnemu davčnemu sistemu, ki so zunaj njega, in mehanizmi, ki so lastni samemu davčnemu sistemu in so potrebni za uresničitev teh ciljev (41). |
| --- | --- |

(179)

Utemeljitev z naravo ali splošno shemo zadevnega davčnega sistema je izjema od načela prepovedi državnih pomoči, zato jo je treba razumeti ozko (40). Država članica mora dokazati, da je zadevno odstopanje upravičeno zaradi narave ali splošne sheme sistema in da torej ni državna pomoč v smislu člena 107 PDEU. Pri tem je treba razlikovati med cilji, določenimi posebnemu davčnemu sistemu, ki so zunaj njega, in mehanizmi, ki so lastni samemu davčnemu sistemu in so potrebni za uresničitev teh ciljev (41).

| (180) | V tem primeru Konfederacija kmetijskih zadrug Španije meni, da so ukrepi, določeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, zlasti glede vpliva na davek od dobička pravnih oseb namenjeni izravnavi dvojnega obdavčenja poslovnih presežkov z davkom od dobička pravnih oseb in dohodnino. Komisija na podlagi predstavljenih argumentov ne more odločiti o pravilnosti te trditve. Vendar ugotavlja, da Španija tega ne trdi, da bi dokazala, da ta ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel davčnega sistema. Španija meni, da je zastavljeni cilj, omogočiti zadrugi opravljanje te dejavnosti, ne da bi ji bilo treba ustanoviti drug ločen subjekt, saj je v obeh primerih obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb enako, tako da za prihodke, ustvarjene z dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, velja splošna ureditev za davek od dobička pravnih oseb. Cilj obeh ukrepov je omogočiti kmetijskim in živinorejskim gospodarstvom, da še naprej opravljajo svojo dejavnost in ohranijo potrebno raven konkurenčnosti, da se lahko spopadajo z ekonomskimi težavami zaradi nesorazmernega dviga cen dizelskega goriva in zmanjšanja vrednosti eura v primerjavi z dolarjem (42). V zvezi z drugimi davki Španija meni, da so davčne ugodnosti obstajale pred kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, tako da zadruge do njih niso upravičene zaradi začetka veljavnosti tega dekreta. |
| --- | --- |

(180)

V tem primeru Konfederacija kmetijskih zadrug Španije meni, da so ukrepi, določeni s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, zlasti glede vpliva na davek od dobička pravnih oseb namenjeni izravnavi dvojnega obdavčenja poslovnih presežkov z davkom od dobička pravnih oseb in dohodnino. Komisija na podlagi predstavljenih argumentov ne more odločiti o pravilnosti te trditve. Vendar ugotavlja, da Španija tega ne trdi, da bi dokazala, da ta ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel davčnega sistema. Španija meni, da je zastavljeni cilj, omogočiti zadrugi opravljanje te dejavnosti, ne da bi ji bilo treba ustanoviti drug ločen subjekt, saj je v obeh primerih obdavčenje z davkom od dobička pravnih oseb enako, tako da za prihodke, ustvarjene z dobavo dizelskega goriva B tretjim osebam, velja splošna ureditev za davek od dobička pravnih oseb. Cilj obeh ukrepov je omogočiti kmetijskim in živinorejskim gospodarstvom, da še naprej opravljajo svojo dejavnost in ohranijo potrebno raven konkurenčnosti, da se lahko spopadajo z ekonomskimi težavami zaradi nesorazmernega dviga cen dizelskega goriva in zmanjšanja vrednosti eura v primerjavi z dolarjem (42). V zvezi z drugimi davki Španija meni, da so davčne ugodnosti obstajale pred kraljevim zakonodajnim odlokom št. 10/2000, tako da zadruge do njih niso upravičene zaradi začetka veljavnosti tega dekreta.

| (181) | Vendar Komisija meni, da samo zato, ker so davčne ugodnosti, povezane z različnimi davki in ustvarjene z zadevnima ukrepoma, zasnovane tako, da rešujejo gospodarsko težaven položaj, ni mogoče meniti, da so vse zadevne davčne ugodnosti, ki so jih dodelili španski organi, upravičene zaradi narave ali splošne sheme nacionalnega davčnega sistema (43). |
| --- | --- |

(181)

Vendar Komisija meni, da samo zato, ker so davčne ugodnosti, povezane z različnimi davki in ustvarjene z zadevnima ukrepoma, zasnovane tako, da rešujejo gospodarsko težaven položaj, ni mogoče meniti, da so vse zadevne davčne ugodnosti, ki so jih dodelili španski organi, upravičene zaradi narave ali splošne sheme nacionalnega davčnega sistema (43).

| (182) | Zato Komisija meni, da je za ukrepe iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 izpolnjeno merilo „selektivnosti“. |
| --- | --- |

(182)

Zato Komisija meni, da je za ukrepe iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 izpolnjeno merilo „selektivnosti“.

1.5   Ugotovitve o naravi „pomoči“ v smislu člena 107(1) PDEU

| (183) | Komisija ob upoštevanju zgornjih pojasnil meni, da ukrepa v korist kmetijskih zadrug iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, ki sta bila sprejeta po dvigu cen goriva, pomenita ugodnost za zadruge, ki jih drugi gospodarski subjekti ne morejo uživati in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ker lahko prizadene trgovino med državami članicami. Zato Komisija ugotavlja, da ta ukrepa spadata na področje uporabe člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(183)

Komisija ob upoštevanju zgornjih pojasnil meni, da ukrepa v korist kmetijskih zadrug iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, ki sta bila sprejeta po dvigu cen goriva, pomenita ugodnost za zadruge, ki jih drugi gospodarski subjekti ne morejo uživati in ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, ker lahko prizadene trgovino med državami članicami. Zato Komisija ugotavlja, da ta ukrepa spadata na področje uporabe člena 107(1) PDEU.

| (184) | V zvezi s tem, ali sta zadevni pomoči novi ali obstoječi, je treba opozoriti, da se ukrepi, sprejeti leta 2000, nanašajo neposredno na ugodnosti, ki so bile zadrugam dodeljene s splošno davčno ureditvijo, kot je bilo predvideno z zakonom št. 20/1990. Ta zakon pa določa davčne ugodnosti, ki bi se načeloma morale šteti za nove pomoči, ker so bile sprejete po letu 1986, ko je Španija pristopila k EGS. |
| --- | --- |

(184)

V zvezi s tem, ali sta zadevni pomoči novi ali obstoječi, je treba opozoriti, da se ukrepi, sprejeti leta 2000, nanašajo neposredno na ugodnosti, ki so bile zadrugam dodeljene s splošno davčno ureditvijo, kot je bilo predvideno z zakonom št. 20/1990. Ta zakon pa določa davčne ugodnosti, ki bi se načeloma morale šteti za nove pomoči, ker so bile sprejete po letu 1986, ko je Španija pristopila k EGS.

| (185) | Vendar se Komisija zaveda, da so ureditve obdavčenja zadrug v Evropi načeloma zelo stare in da so v nekaterih novih določbah samo povzete ugodnosti, ki so obstajale že pred pristopom k EGS. |
| --- | --- |

(185)

Vendar se Komisija zaveda, da so ureditve obdavčenja zadrug v Evropi načeloma zelo stare in da so v nekaterih novih določbah samo povzete ugodnosti, ki so obstajale že pred pristopom k EGS.

| (186) | Vendar v zadevnem primeru ne španski organi ne zainteresirane tretje strani Komisiji niso poslali nobene informacije, ki bi nedvomno dokazala, da so ukrepi iz zakona št. 20/1990, povzeti z dekretom 2000, nadaljevanje enakih ukrepov, ki so obstajali že pred letom 1986. |
| --- | --- |

(186)

Vendar v zadevnem primeru ne španski organi ne zainteresirane tretje strani Komisiji niso poslali nobene informacije, ki bi nedvomno dokazala, da so ukrepi iz zakona št. 20/1990, povzeti z dekretom 2000, nadaljevanje enakih ukrepov, ki so obstajali že pred letom 1986.

| (187) | Zato mora Komisija ugotoviti, da so ukrepi, ki se nanašajo posebej na sektor goriv, nove pomoči, ki bi morale biti pred začetkom izvajanja priglašene Komisiji. |
| --- | --- |

(187)

Zato mora Komisija ugotoviti, da so ukrepi, ki se nanašajo posebej na sektor goriv, nove pomoči, ki bi morale biti pred začetkom izvajanja priglašene Komisiji.

2.   Nezakonitost pomoči

| (188) | Komisija mora poudariti, da so španski organi zadevne pomoči dodelili v nasprotju z določbami člena 108(3) PDEU. V členu 1(f) Uredbe Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (44) je nezakonita pomoč opredeljena kot nova pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) PDEU (prejšnji člen 93 Pogodbe ES). Njihova dodelitev je bila nezakonita, ker so se začele izvajati, preden je Komisija odločila o njihovi združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(188)

Komisija mora poudariti, da so španski organi zadevne pomoči dodelili v nasprotju z določbami člena 108(3) PDEU. V členu 1(f) Uredbe Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (44) je nezakonita pomoč opredeljena kot nova pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) PDEU (prejšnji člen 93 Pogodbe ES). Njihova dodelitev je bila nezakonita, ker so se začele izvajati, preden je Komisija odločila o njihovi združljivosti z notranjim trgom.

| (189) | Ker ukrepi, ki jih izvaja Španija, vsebujejo elemente državne pomoči, iz tega sledi, da so to nezakonite pomoči v smislu PDEU. |
| --- | --- |

(189)

Ker ukrepi, ki jih izvaja Španija, vsebujejo elemente državne pomoči, iz tega sledi, da so to nezakonite pomoči v smislu PDEU.

| (190) | V skladu s Sporočilom Komisije o določitvi pravil za ocenjevanje nezakonitih državnih pomoči (45) je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 oceniti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(190)

V skladu s Sporočilom Komisije o določitvi pravil za ocenjevanje nezakonitih državnih pomoči (45) je treba vsako nezakonito pomoč v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 oceniti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči.

3.   Presoja združljivosti pomoči

| (191) | Člen 107 PDEU določa izjeme od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s PDEU. Gre za presojo ukrepov, določenih z zakonodajnim odlokom št. 10/2000. |
| --- | --- |

(191)

Člen 107 PDEU določa izjeme od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči s PDEU. Gre za presojo ukrepov, določenih z zakonodajnim odlokom št. 10/2000.

| (192) | Člen 107(2)(b) PDEU določa, da je pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, združljiva z notranjim trgom. Španija je ti pomoči upravičila s trditvijo, da sta namenjeni povrnitvi škode, ki jo je povzročil izjemni dogodek. |
| --- | --- |

(192)

Člen 107(2)(b) PDEU določa, da je pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, združljiva z notranjim trgom. Španija je ti pomoči upravičila s trditvijo, da sta namenjeni povrnitvi škode, ki jo je povzročil izjemni dogodek.

| (193) | Po mnenju Španije je nesorazmeren dvig cen dizelskega goriva povzročil motnje javnega reda, stavke, prekinitve v dobavi energetskih in prehrambnih proizvodov ter težave pri prostem tranzitu blaga čez ozemlje Skupnosti, kar je treba šteti za izjemni dogodek v smislu člena 107(2)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(193)

Po mnenju Španije je nesorazmeren dvig cen dizelskega goriva povzročil motnje javnega reda, stavke, prekinitve v dobavi energetskih in prehrambnih proizvodov ter težave pri prostem tranzitu blaga čez ozemlje Skupnosti, kar je treba šteti za izjemni dogodek v smislu člena 107(2)(b) PDEU.

| (194) | V zvezi z izjemami od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči z notranjim trgom, opredeljenega v členu 107(1) PDEU, Komisija meni, da je treba pojem „izjemni dogodek“ iz člena 107(2)(b) PDEU razlagati omejeno. Doslej je Komisija kot izjemne dogodke priznala vojne, notranje nemire ali stavke, z določenimi omejitvami in glede na razsežnosti pa tudi večje jedrske ali industrijske nesreče ali požare, ki povzročijo velike izgube. Zaradi težav, ki jih prinaša predvidevanje takšnih dogodkov, Komisija ugotavlja združljivost pomoči za vsak posamezen primer in upošteva preteklo prakso na tem področju. To sklepanje je povzeto v točki V.B.2 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (46). |
| --- | --- |

(194)

V zvezi z izjemami od splošnega načela nezdružljivosti državnih pomoči z notranjim trgom, opredeljenega v členu 107(1) PDEU, Komisija meni, da je treba pojem „izjemni dogodek“ iz člena 107(2)(b) PDEU razlagati omejeno. Doslej je Komisija kot izjemne dogodke priznala vojne, notranje nemire ali stavke, z določenimi omejitvami in glede na razsežnosti pa tudi večje jedrske ali industrijske nesreče ali požare, ki povzročijo velike izgube. Zaradi težav, ki jih prinaša predvidevanje takšnih dogodkov, Komisija ugotavlja združljivost pomoči za vsak posamezen primer in upošteva preteklo prakso na tem področju. To sklepanje je povzeto v točki V.B.2 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (46).

| (195) | V zadevnem primeru je razlog za dodelitev pomoči podražitev goriva, ne pa motnje javnega reda, stavke (47) in prekinitve v dobavi energetskih in prehrambnih proizvodov (48). Ti dogodki niso bili vzrok za dodelitev pomoči, ampak so bili posledica dviga cen goriva. |
| --- | --- |

(195)

V zadevnem primeru je razlog za dodelitev pomoči podražitev goriva, ne pa motnje javnega reda, stavke (47) in prekinitve v dobavi energetskih in prehrambnih proizvodov (48). Ti dogodki niso bili vzrok za dodelitev pomoči, ampak so bili posledica dviga cen goriva.

| (196) | Komisija meni, da podražitev goriv nikakor ni izjemni dogodek in da zato za ti pomoči ni mogoče uporabiti izjeme iz člena 107(2)(b) PDEU kot za pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki. Poleg tega je treba dodati, da je Komisija v Sporočilu z dne 9. marca 2006 (49) o ribiški industriji ocenila, da ne more sprejeti nobene pomoči, ki bi dovoljevala javno posredovanje zaradi kompenzacije nenadnega povišanja stroškov, da ne bi povzročila izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(196)

Komisija meni, da podražitev goriv nikakor ni izjemni dogodek in da zato za ti pomoči ni mogoče uporabiti izjeme iz člena 107(2)(b) PDEU kot za pomoči za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki. Poleg tega je treba dodati, da je Komisija v Sporočilu z dne 9. marca 2006 (49) o ribiški industriji ocenila, da ne more sprejeti nobene pomoči, ki bi dovoljevala javno posredovanje zaradi kompenzacije nenadnega povišanja stroškov, da ne bi povzročila izkrivljanja konkurence.

| (197) | Poleg tega Komisija meni, da med škodo in izjemnim dogodkom ni nobene vzročne zveze, kot zahteva sodna praksa Sodišča Evropske unije (50). |
| --- | --- |

(197)

Poleg tega Komisija meni, da med škodo in izjemnim dogodkom ni nobene vzročne zveze, kot zahteva sodna praksa Sodišča Evropske unije (50).

| (198) | Kar zadeva izjeme iz člena 107(3) Pogodbe, jih je treba med preučitvijo vsake sheme pomoči za regionalni ali sektorski namen ali vsakega posameznega primera uporabe splošnih shem pomoči razlagati ozko. Dodelijo se lahko samo, če bi Komisija lahko ugotovila, da je pomoč nujna za dosego enega od zadevnih ciljev. Dodelitev pravice do teh izjem za pomoči, ki na drugi strani ne prinašajo ničesar, bi omogočila škodljive učinke na trgovino med državami članicami in izkrivljanje konkurence, kar ne bi imelo nobenega opravičila z vidika interesa Skupnosti, ter vzporedno neupravičene prednosti za gospodarske subjekte iz določenih držav članic. |
| --- | --- |

(198)

Kar zadeva izjeme iz člena 107(3) Pogodbe, jih je treba med preučitvijo vsake sheme pomoči za regionalni ali sektorski namen ali vsakega posameznega primera uporabe splošnih shem pomoči razlagati ozko. Dodelijo se lahko samo, če bi Komisija lahko ugotovila, da je pomoč nujna za dosego enega od zadevnih ciljev. Dodelitev pravice do teh izjem za pomoči, ki na drugi strani ne prinašajo ničesar, bi omogočila škodljive učinke na trgovino med državami članicami in izkrivljanje konkurence, kar ne bi imelo nobenega opravičila z vidika interesa Skupnosti, ter vzporedno neupravičene prednosti za gospodarske subjekte iz določenih držav članic.

| (199) | Komisija meni, da zadevni pomoči nista pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območja, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika v smislu člena 107(3)(a). Prav tako nista pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice v smislu člena 107(3)(b). Tudi nista pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine v smislu člena 107(3)(d). |
| --- | --- |

(199)

Komisija meni, da zadevni pomoči nista pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območja, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika v smislu člena 107(3)(a). Prav tako nista pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice v smislu člena 107(3)(b). Tudi nista pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine v smislu člena 107(3)(d).

| (200) | Vendar člen 107(3)(c) določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje kot združljiva z notranjim trgom. Da bi bile pomoči upravičene do odstopanja iz navedenega člena, morajo prispevati k razvoju zadevnega sektorja. |
| --- | --- |

(200)

Vendar člen 107(3)(c) določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje kot združljiva z notranjim trgom. Da bi bile pomoči upravičene do odstopanja iz navedenega člena, morajo prispevati k razvoju zadevnega sektorja.

| (201) | Ukrepi iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 obstajajo od leta 2000. Na ravni Skupnosti nikdar niso obstajale smernice ali konkretna pravila za dodelitev državnih pomoči kmetijskim zadrugam, ker so se načeloma obravnavale kot vsa druga podjetja (51). |
| --- | --- |

(201)

Ukrepi iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 obstajajo od leta 2000. Na ravni Skupnosti nikdar niso obstajale smernice ali konkretna pravila za dodelitev državnih pomoči kmetijskim zadrugam, ker so se načeloma obravnavale kot vsa druga podjetja (51).

| (202) | Vendar je tukaj treba poudariti pravno in ekonomsko naravo kmetijskih zadrug ter vzporedno evropski normativni okvir za kmetijski sektor. |
| --- | --- |

(202)

Vendar je tukaj treba poudariti pravno in ekonomsko naravo kmetijskih zadrug ter vzporedno evropski normativni okvir za kmetijski sektor.

| (203) | Po mnenju Alliance Coopérative Internationale (Mednarodno združenje zadrug) je zadruga prostovoljno avtonomno združenje oseb za izpolnjevanje njihovih skupnih ekonomskih, socialnih in kulturnih potreb in teženj prek podjetja, ki ima skupno lastništvo in demokratično oblast (52). Zadrugo določajo različna načela, ki ji dajejo vzajemni in zadružni značaj (53), na primer načelo „ena oseba, en glas“ ali načelo izključnosti. Za status zadruge so značilne tudi različne omejitve, zlasti pri finančnem poslovanju in plačilu članov. |
| --- | --- |

(203)

Po mnenju Alliance Coopérative Internationale (Mednarodno združenje zadrug) je zadruga prostovoljno avtonomno združenje oseb za izpolnjevanje njihovih skupnih ekonomskih, socialnih in kulturnih potreb in teženj prek podjetja, ki ima skupno lastništvo in demokratično oblast (52). Zadrugo določajo različna načela, ki ji dajejo vzajemni in zadružni značaj (53), na primer načelo „ena oseba, en glas“ ali načelo izključnosti. Za status zadruge so značilne tudi različne omejitve, zlasti pri finančnem poslovanju in plačilu članov.

| (204) | V točki 3.2.6 sporočila Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi je pojasnjeno, da so po mnenju nekaterih držav članic omejitve, neločljivo povezane s posebno naravo kapitala zadrug, lahko razlog za posebno davčno obravnavanje. Vendar je treba spoštovati načelo, v skladu s katerim morajo biti zaščite in ugodnosti, dodeljene eni vrsti subjektov, sorazmerne s pravnimi omejitvami, dodano družbeno vrednostjo ali notranjimi omejitvami te oblike in ne smejo voditi v nelojalno konkurenco. |
| --- | --- |

(204)

V točki 3.2.6 sporočila Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi je pojasnjeno, da so po mnenju nekaterih držav članic omejitve, neločljivo povezane s posebno naravo kapitala zadrug, lahko razlog za posebno davčno obravnavanje. Vendar je treba spoštovati načelo, v skladu s katerim morajo biti zaščite in ugodnosti, dodeljene eni vrsti subjektov, sorazmerne s pravnimi omejitvami, dodano družbeno vrednostjo ali notranjimi omejitvami te oblike in ne smejo voditi v nelojalno konkurenco.

| (205) | Kot je Komisija že navedla, člen 107(3)(c) določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar se s takšno pomočjo ne spreminjajo trgovinski pogoji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje kot združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(205)

Kot je Komisija že navedla, člen 107(3)(c) določa, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar se s takšno pomočjo ne spreminjajo trgovinski pogoji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko šteje kot združljiva z notranjim trgom.

| (206) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da analiza združljivosti v skladu s členom 107(3)(c) PDEU temelji na iskanju ravnovesja med koristjo pomoči v obliki doseganja cilja v skupnem interesu ter izkrivljanjem konkurence in trgovine. Torej bo Komisija najprej morala proučiti, ali je pomoč res namenjena za razmere, ko trg ne daje učinkovitih gospodarskih rezultatov, ali za druge socialne ali pravične cilje. Nato bo morala ugotoviti, ali je pomoč primeren ukrep za odpravo pomanjkljivosti na trgu. Nazadnje bo morala ugotoviti, ali je pomoč sorazmerna glede na uresničitev predlaganega cilja. |
| --- | --- |

(206)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da analiza združljivosti v skladu s členom 107(3)(c) PDEU temelji na iskanju ravnovesja med koristjo pomoči v obliki doseganja cilja v skupnem interesu ter izkrivljanjem konkurence in trgovine. Torej bo Komisija najprej morala proučiti, ali je pomoč res namenjena za razmere, ko trg ne daje učinkovitih gospodarskih rezultatov, ali za druge socialne ali pravične cilje. Nato bo morala ugotoviti, ali je pomoč primeren ukrep za odpravo pomanjkljivosti na trgu. Nazadnje bo morala ugotoviti, ali je pomoč sorazmerna glede na uresničitev predlaganega cilja.

| (207) | V zvezi s kmetijskim sektorjem je načelo gospodarskega razvoja opisano v členu 42 PDEU, ki določa, da se določbe poglavja o pravilih konkurence uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s kmetijskimi proizvodi le v obsegu, ki ga določi Svet, ob upoštevanju ciljev iz člena 39 PDEU. |
| --- | --- |

(207)

V zvezi s kmetijskim sektorjem je načelo gospodarskega razvoja opisano v členu 42 PDEU, ki določa, da se določbe poglavja o pravilih konkurence uporabljajo za proizvodnjo kmetijskih proizvodov in trgovino s kmetijskimi proizvodi le v obsegu, ki ga določi Svet, ob upoštevanju ciljev iz člena 39 PDEU.

| (208) | Člen 39 PDEU pa določa, da je cilj skupne kmetijske politike med drugim povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov in s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti. V njem je pojasnjeno še, da se pri oblikovanju skupne kmetijske politike upoštevajo posebna narava kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi kmetijskimi regijami; potreba, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno; dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

(208)

Člen 39 PDEU pa določa, da je cilj skupne kmetijske politike med drugim povečati kmetijsko produktivnost s pospeševanjem tehničnega napredka in zagotavljanjem racionalnega razvoja kmetijske proizvodnje ter z optimalno uporabo proizvodnih dejavnikov in s tem zagotoviti primerno življenjsko raven kmetijske skupnosti. V njem je pojasnjeno še, da se pri oblikovanju skupne kmetijske politike upoštevajo posebna narava kmetijske dejavnosti, ki je posledica socialne strukture kmetijstva ter strukturnih in naravnih neskladij med različnimi kmetijskimi regijami; potreba, da se ustrezne prilagoditve izvedejo postopno; dejstvo, da je kmetijstvo v državah članicah sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom.

| (209) | Iz teh členov izhaja, da mora konkurenčna politika upoštevati cilje PDEU. Te cilje, ki imajo močan socialni in ekonomski značaj, večinoma izpolnjujejo kmetijske zadruge, ki imajo ključno vlogo v gospodarstvu na splošno, še zlasti pa na podeželju, za ustvarjanje zaposlitev in razvoj gospodarskega tkiva območij, na katerih delujejo (54). |
| --- | --- |

(209)

Iz teh členov izhaja, da mora konkurenčna politika upoštevati cilje PDEU. Te cilje, ki imajo močan socialni in ekonomski značaj, večinoma izpolnjujejo kmetijske zadruge, ki imajo ključno vlogo v gospodarstvu na splošno, še zlasti pa na podeželju, za ustvarjanje zaposlitev in razvoj gospodarskega tkiva območij, na katerih delujejo (54).

| (210) | Komisija priznava, da kmetijske zadruge izpolnjujejo pogoje iz člena 39 PDEU in zato omogočajo razvoj kmetijske dejavnosti. Še več, ker je kmetijstvo sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom, kot je poudarjeno v členu 39(2)(c) PDEU, je treba tudi ugotoviti, da kmetijske zadruge omogočajo razvoj gospodarskih območij, na katerih delujejo, in da so torej dejavnosti in kontinuiteta zadrug v splošnem interesu. |
| --- | --- |

(210)

Komisija priznava, da kmetijske zadruge izpolnjujejo pogoje iz člena 39 PDEU in zato omogočajo razvoj kmetijske dejavnosti. Še več, ker je kmetijstvo sektor, ki je tesno povezan s celotnim gospodarstvom, kot je poudarjeno v členu 39(2)(c) PDEU, je treba tudi ugotoviti, da kmetijske zadruge omogočajo razvoj gospodarskih območij, na katerih delujejo, in da so torej dejavnosti in kontinuiteta zadrug v splošnem interesu.

| (211) | Da pa bi se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij štela kot združljiva z notranjim trgom, se z njo ne smejo spreminjati trgovinski pogoji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(211)

Da pa bi se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij štela kot združljiva z notranjim trgom, se z njo ne smejo spreminjati trgovinski pogoji v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (212) | Vendar je skupni interes neposredno povezan s sorazmernostjo ukrepov glede na želeni cilj, kot je navedeno v točki 33 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka. |
| --- | --- |

(212)

Vendar je skupni interes neposredno povezan s sorazmernostjo ukrepov glede na želeni cilj, kot je navedeno v točki 33 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka.

| (213) | V zadevnem primeru je treba element sorazmernosti z želenim ciljem iskati v lastnostih zadrug, ki opredeljujejo njihovo posebnost in jim dajejo posebno naravo, tj. v načelih vzajemnosti, pa tudi v vplivu, ki ga lahko imajo na konkurenco, zlasti zaradi velikosti zadrug. |
| --- | --- |

(213)

V zadevnem primeru je treba element sorazmernosti z želenim ciljem iskati v lastnostih zadrug, ki opredeljujejo njihovo posebnost in jim dajejo posebno naravo, tj. v načelih vzajemnosti, pa tudi v vplivu, ki ga lahko imajo na konkurenco, zlasti zaradi velikosti zadrug.

| (214) | Tako bi moralo vsako morebitno odstopanje v korist kmetijskih zadrug z vidika politike državnih pomoči spodbujati dejavnosti in ukrepe, ki so neposredno povezani z njihovimi načeli vzajemnosti. Poleg tega bi ga bilo treba omejiti na poslovanje med zadrugami in njihovimi člani, kjer so načela vzajemnosti najbolj smiselna. Brez teh pogojev bi moralo imeti omejen vpliv na konkurenco. |
| --- | --- |

(214)

Tako bi moralo vsako morebitno odstopanje v korist kmetijskih zadrug z vidika politike državnih pomoči spodbujati dejavnosti in ukrepe, ki so neposredno povezani z njihovimi načeli vzajemnosti. Poleg tega bi ga bilo treba omejiti na poslovanje med zadrugami in njihovimi člani, kjer so načela vzajemnosti najbolj smiselna. Brez teh pogojev bi moralo imeti omejen vpliv na konkurenco.

| (215) | Pomoči iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 določata, da kmetijske zadruge izjemoma ohranijo status posebej zaščitene zadruge, tudi če povečajo obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, in presežejo 50 %, ter jih oproščata obveznosti, da morajo za distribucijo dizelskega goriva B nečlanom ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev. Ti pomoči torej odstopata od značilnosti posebej zaščitenih zadrug, kot so jih opredelili španski organi. |
| --- | --- |

(215)

Pomoči iz člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000 določata, da kmetijske zadruge izjemoma ohranijo status posebej zaščitene zadruge, tudi če povečajo obseg dejavnosti dobave dizelskega goriva B tretjim osebam, ki niso člani zadruge, in presežejo 50 %, ter jih oproščata obveznosti, da morajo za distribucijo dizelskega goriva B nečlanom ustanoviti subjekt, ki ima lastno pravno osebnost in za katerega velja splošna davčna ureditev. Ti pomoči torej odstopata od značilnosti posebej zaščitenih zadrug, kot so jih opredelili španski organi.

| (216) | Sta torej ukrepa, ki zadevata samo transakcije zunaj zadruge, pri čemer se nanašata na dejavnosti, ki niso neposredno povezane z načeli vzajemnosti niti niso omejene na trgovanje med zadrugo in njenimi člani. Ob upoštevanju navedenih ugotovitev Komisija ne more ugotoviti, da je pomoč res namenjena za razmere, ko trg ne daje učinkovitih gospodarskih rezultatov, ali za druge socialne ali pravične cilje. |
| --- | --- |

(216)

Sta torej ukrepa, ki zadevata samo transakcije zunaj zadruge, pri čemer se nanašata na dejavnosti, ki niso neposredno povezane z načeli vzajemnosti niti niso omejene na trgovanje med zadrugo in njenimi člani. Ob upoštevanju navedenih ugotovitev Komisija ne more ugotoviti, da je pomoč res namenjena za razmere, ko trg ne daje učinkovitih gospodarskih rezultatov, ali za druge socialne ali pravične cilje.

| (217) | Ker sta to ukrepa, ki zadevata samo transakcije zunaj zadruge, pri čemer se nanašata na dejavnosti, ki niso neposredno povezane z načeli vzajemnosti niti niso omejene na trgovanje med zadrugo in njenimi člani, Komisija meni, da ti pomoči ne izpolnjujeta zgoraj navedenih meril združljivosti. |
| --- | --- |

(217)

Ker sta to ukrepa, ki zadevata samo transakcije zunaj zadruge, pri čemer se nanašata na dejavnosti, ki niso neposredno povezane z načeli vzajemnosti niti niso omejene na trgovanje med zadrugo in njenimi člani, Komisija meni, da ti pomoči ne izpolnjujeta zgoraj navedenih meril združljivosti.

| (218) | Ta sklep velja za obe proučeni shemi pomoči in se izvrši takoj, zlasti v zvezi z vračilom vseh posameznih pomoči, dodeljenih v teh shemah. Komisija poleg tega izjavlja, da odločba o shemah pomoči ne prejudicira možnosti, da se posamezne pomoči v celoti ali delno razglasijo za združljive s skupnim trgom zaradi razlogov, ki so značilni za zadevni primer (na primer, ker za dodelitev posamezne pomoči velja pravilo de minimis, ali zaradi okoliščin poznejše odločbe Komisije, ali v skladu z uredbo o oprostitvi). |
| --- | --- |

(218)

Ta sklep velja za obe proučeni shemi pomoči in se izvrši takoj, zlasti v zvezi z vračilom vseh posameznih pomoči, dodeljenih v teh shemah. Komisija poleg tega izjavlja, da odločba o shemah pomoči ne prejudicira možnosti, da se posamezne pomoči v celoti ali delno razglasijo za združljive s skupnim trgom zaradi razlogov, ki so značilni za zadevni primer (na primer, ker za dodelitev posamezne pomoči velja pravilo de minimis, ali zaradi okoliščin poznejše odločbe Komisije, ali v skladu z uredbo o oprostitvi).

4.   Sklep z vidika veljavnih določb

| (219) | Državne pomoči kmetijskim zadrugam v obliki davčnih ugodnosti je treba načeloma šteti za pomoči za tekoče poslovanje, ki so prepovedane v smislu točke 32 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka, in ki jih prepovedujejo predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(219)

Državne pomoči kmetijskim zadrugam v obliki davčnih ugodnosti je treba načeloma šteti za pomoči za tekoče poslovanje, ki so prepovedane v smislu točke 32 Obvestila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za ukrepe, ki zadevajo neposredno obdavčitev ustvarjenega dohodka, in ki jih prepovedujejo predpisi Skupnosti.

| (220) | Pojem pomoči za tekoče poslovanje se je v praksi Komisije uporabljal za kmetijski sektor že pred letom 2000, nato je bil povzet v točki 3.5 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (55) in nato še v točki 15 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013. Da se ukrep pomoči šteje za združljivega z notranjim trgom, mora vsebovati spodbujevalno prvino ali določati protistoritev upravičenca. |
| --- | --- |

(220)

Pojem pomoči za tekoče poslovanje se je v praksi Komisije uporabljal za kmetijski sektor že pred letom 2000, nato je bil povzet v točki 3.5 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju (55) in nato še v točki 15 Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013. Da se ukrep pomoči šteje za združljivega z notranjim trgom, mora vsebovati spodbujevalno prvino ali določati protistoritev upravičenca.

| (221) | Zadevni pomoči sta davčni olajšavi brez kakršne koli spodbujevalne prvine ali protistoritve upravičencev, katerih združljivost s konkurenčnimi pravili ni dokazana. Iz tega sledi, da ni mogoče uporabiti odstopanja od načela prepovedi pomoči iz člena 107(3)(c) in da sta to pomoči, ki nista združljivi s PDEU. |
| --- | --- |

(221)

Zadevni pomoči sta davčni olajšavi brez kakršne koli spodbujevalne prvine ali protistoritve upravičencev, katerih združljivost s konkurenčnimi pravili ni dokazana. Iz tega sledi, da ni mogoče uporabiti odstopanja od načela prepovedi pomoči iz člena 107(3)(c) in da sta to pomoči, ki nista združljivi s PDEU.

VIII.   IZTERJAVA

| (222) | Državni pomoči kmetijskim zadrugam, ki ju je izvajala Španija na podlagi člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, nista upravičeni do odstopanja od načela prepovedi pomoči iz člena 107(3)(c), zato sta to državni pomoči, ki nista združljivi s PDEU. |
| --- | --- |

(222)

Državni pomoči kmetijskim zadrugam, ki ju je izvajala Španija na podlagi člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, nista upravičeni do odstopanja od načela prepovedi pomoči iz člena 107(3)(c), zato sta to državni pomoči, ki nista združljivi s PDEU.

| (223) | Če so nezakonite pomoči nezdružljive z notranjim trgom, člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Povračilo je potrebno za ponovno vzpostavitev prejšnjega položaja, tako da se odpravijo vse finančne ugodnosti, ki jih je bil upravičenec do nezakonito dodeljene pomoči neupravičeno deležen od datuma dodelitve te pomoči. |
| --- | --- |

(223)

Če so nezakonite pomoči nezdružljive z notranjim trgom, člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč. Povračilo je potrebno za ponovno vzpostavitev prejšnjega položaja, tako da se odpravijo vse finančne ugodnosti, ki jih je bil upravičenec do nezakonito dodeljene pomoči neupravičeno deležen od datuma dodelitve te pomoči.

| (224) | Kljub temu člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da „Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti“. Treba je proučiti, ali se lahko v tej zadevi uporabi katero od splošnih načel prava Skupnosti, kot je načelo legitimnih pričakovanj, da se prepreči izterjava nezakonite in nezdružljive pomoči od upravičencev. V skladu z ustaljeno sodno prakso je načelo varstva zaupanja v pravo namenjeno zagotavljanju predvidljivosti pravnih stanj in razmerij, ki izhajajo iz samega prava Skupnosti. |
| --- | --- |

(224)

Kljub temu člen 14(1) Uredbe (ES) št. 659/1999 določa, da „Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava Skupnosti“. Treba je proučiti, ali se lahko v tej zadevi uporabi katero od splošnih načel prava Skupnosti, kot je načelo legitimnih pričakovanj, da se prepreči izterjava nezakonite in nezdružljive pomoči od upravičencev. V skladu z ustaljeno sodno prakso je načelo varstva zaupanja v pravo namenjeno zagotavljanju predvidljivosti pravnih stanj in razmerij, ki izhajajo iz samega prava Skupnosti.

| (225) | Vendar se je v skladu s sodno prakso Sodišča na spoštovanje varstva zaupanja v pravo v razmerju do zakonodaje Skupnosti mogoče sklicevati le, če je sama Unija prej ustvarila položaj, ki bi lahko ustvaril uporabo tega načela (56). Sodišče je večkrat presodilo, da pravica sklicevanja na načelo varstva upravičenih pričakovanj velja za vsako zadevno osebo, pri kateri je institucija Skupnosti ustvarila upravičena pričakovanja. Poleg tega se ne sme nihče sklicevati na kršitev tega načela brez natančnih zagotovil, ki bi mu jih je zagotovila uprava (57). Tako pravica do sklicevanja na načelo varstva zaupanja v pravo velja za vsako zadevno osebo, pri kateri je institucija Skupnosti ustvarila upravičena pričakovanja na podlagi natančnih zagotovil, ki ji jih je dala uprava. |
| --- | --- |

(225)

Vendar se je v skladu s sodno prakso Sodišča na spoštovanje varstva zaupanja v pravo v razmerju do zakonodaje Skupnosti mogoče sklicevati le, če je sama Unija prej ustvarila položaj, ki bi lahko ustvaril uporabo tega načela (56). Sodišče je večkrat presodilo, da pravica sklicevanja na načelo varstva upravičenih pričakovanj velja za vsako zadevno osebo, pri kateri je institucija Skupnosti ustvarila upravičena pričakovanja. Poleg tega se ne sme nihče sklicevati na kršitev tega načela brez natančnih zagotovil, ki bi mu jih je zagotovila uprava (57). Tako pravica do sklicevanja na načelo varstva zaupanja v pravo velja za vsako zadevno osebo, pri kateri je institucija Skupnosti ustvarila upravičena pričakovanja na podlagi natančnih zagotovil, ki ji jih je dala uprava.

| (226) | V tej zadevi ni nobenega elementa, s katerim bi upravičenci do spornih pomoči dobili natančno zagotovilo, da so pomoči zakonite. Najprej je namreč treba pojasniti, da so se te pomoči izvajale brez dokončnega sklepa Komisije o tem vprašanju v smislu člena 108(3) PDEU. Poleg tega je Sodišče (58) večkrat pojasnilo, da „imajo načeloma podjetja, ki prejemajo pomoč, ob upoštevanju obveznega nadzora državnih pomoči, ki ga v skladu s členom 93 Pogodbe [novi člen 108 PDEU] izvaja Komisija, lahko upravičena pričakovanja glede zakonitosti pomoči, samo če je bila ta odobrena ob upoštevanju postopka, določenega v tem členu, in drugič, da mora biti preudaren gospodarski subjekt ponavadi sposoben ugotoviti, ali se je ravnalo v skladu s tem postopkom“. V tem smislu je Sodišče tudi pojasnilo, da „se država članica, katere organi so dodelili pomoč v nasprotju s postopkovnimi pravili iz člena 88 ES [novi člen 108 PDEU], ne more sklicevati na legitimno pričakovanje upravičencev, da bi se izognila obveznosti, sprejeti vse potrebne ukrepe za izvršitev sklepa, s katerim ji Komisija nalaga vračilo te pomoči. Dopustiti tako možnost bi namreč pomenilo, da se določbam členov 87 ES in 88 ES [nova člena 107 in 108 PDEU] odvzame polni učinek, ker bi se nacionalni organi lahko oprli na lastno nezakonito ravnanje, da bi sklepom Komisije, sprejetim na podlagi določb Pogodbe, odvzeli učinek“ (59). |
| --- | --- |

(226)

V tej zadevi ni nobenega elementa, s katerim bi upravičenci do spornih pomoči dobili natančno zagotovilo, da so pomoči zakonite. Najprej je namreč treba pojasniti, da so se te pomoči izvajale brez dokončnega sklepa Komisije o tem vprašanju v smislu člena 108(3) PDEU. Poleg tega je Sodišče (58) večkrat pojasnilo, da „imajo načeloma podjetja, ki prejemajo pomoč, ob upoštevanju obveznega nadzora državnih pomoči, ki ga v skladu s členom 93 Pogodbe [novi člen 108 PDEU] izvaja Komisija, lahko upravičena pričakovanja glede zakonitosti pomoči, samo če je bila ta odobrena ob upoštevanju postopka, določenega v tem členu, in drugič, da mora biti preudaren gospodarski subjekt ponavadi sposoben ugotoviti, ali se je ravnalo v skladu s tem postopkom“. V tem smislu je Sodišče tudi pojasnilo, da „se država članica, katere organi so dodelili pomoč v nasprotju s postopkovnimi pravili iz člena 88 ES [novi člen 108 PDEU], ne more sklicevati na legitimno pričakovanje upravičencev, da bi se izognila obveznosti, sprejeti vse potrebne ukrepe za izvršitev sklepa, s katerim ji Komisija nalaga vračilo te pomoči. Dopustiti tako možnost bi namreč pomenilo, da se določbam členov 87 ES in 88 ES [nova člena 107 in 108 PDEU] odvzame polni učinek, ker bi se nacionalni organi lahko oprli na lastno nezakonito ravnanje, da bi sklepom Komisije, sprejetim na podlagi določb Pogodbe, odvzeli učinek“ (59).

| (227) | Nato dejstvo, da je Komisija sprejela odločbo, ki določa, da sporni pomoči nista državni pomoči (60), zoper katero je mogoče vložiti pritožbo in ki torej še ni dokončna, in dejstvo, da je Sodišče prve stopnje to odločbo razglasilo za nično, ne moreta ustvariti legitimnega pričakovanja upravičencev. V skladu s sodno prakso je Sodišče namreč odločilo, da dejstvo, da je Komisija prvotno sprejela odločbo, s katero ni nasprotovala spornim pomočem, ni moglo utemeljiti legitimnega zaupanja upravičenca, ker je bila ta odločba izpodbijana v rokih za tožbo in jo je Sodišče pozneje razglasilo za nično (61). Zato „dokler Komisija ne sprejme odločbe o odobritvi pomoči in dokler rok za vložitev tožbe zoper odločbo ni potekel, prejemnik ne more biti prepričan o zakonitosti načrtovane pomoči, ki lahko edina utemelji njegovo legitimno zaupanje“ (62). V tej zadevi je bila zoper odločbo Komisije 2003/293/ES, v kateri se ukrepi niso šteli za državne pomoči, v predpisanem roku vložena tožba, zato v skladu z navedeno sodno prakso ta odločba ne more biti dokončni sklep, ki lahko ustvari legitimno pričakovanje naslovnikov odločbe. |
| --- | --- |

(227)

Nato dejstvo, da je Komisija sprejela odločbo, ki določa, da sporni pomoči nista državni pomoči (60), zoper katero je mogoče vložiti pritožbo in ki torej še ni dokončna, in dejstvo, da je Sodišče prve stopnje to odločbo razglasilo za nično, ne moreta ustvariti legitimnega pričakovanja upravičencev. V skladu s sodno prakso je Sodišče namreč odločilo, da dejstvo, da je Komisija prvotno sprejela odločbo, s katero ni nasprotovala spornim pomočem, ni moglo utemeljiti legitimnega zaupanja upravičenca, ker je bila ta odločba izpodbijana v rokih za tožbo in jo je Sodišče pozneje razglasilo za nično (61). Zato „dokler Komisija ne sprejme odločbe o odobritvi pomoči in dokler rok za vložitev tožbe zoper odločbo ni potekel, prejemnik ne more biti prepričan o zakonitosti načrtovane pomoči, ki lahko edina utemelji njegovo legitimno zaupanje“ (62). V tej zadevi je bila zoper odločbo Komisije 2003/293/ES, v kateri se ukrepi niso šteli za državne pomoči, v predpisanem roku vložena tožba, zato v skladu z navedeno sodno prakso ta odločba ne more biti dokončni sklep, ki lahko ustvari legitimno pričakovanje naslovnikov odločbe.

| (228) | Ker ni posebnih okoliščin, ki bi lahko ustvarile legitimno pričakovanje, Komisija zahteva izterjavo spornih pomoči. |
| --- | --- |

(228)

Ker ni posebnih okoliščin, ki bi lahko ustvarile legitimno pričakovanje, Komisija zahteva izterjavo spornih pomoči.

| (229) | Ta odločba se nanaša na proučena ukrepa pomoči in jo je treba izvršiti takoj, zlasti kar zadeva vračilo posamičnih pomoči, dodeljenih v okviru teh shem, razen pomoči, namenjenih posebnim projektom, ki so v trenutku dodelitve izpolnjevali pogoje, določene v uredbi de minimis
   (63) ali za uporabo oprostitve ali v shemi pomoči, ki jo je potrdila Komisija – |
| --- | --- |

(229)

Ta odločba se nanaša na proučena ukrepa pomoči in jo je treba izvršiti takoj, zlasti kar zadeva vračilo posamičnih pomoči, dodeljenih v okviru teh shem, razen pomoči, namenjenih posebnim projektom, ki so v trenutku dodelitve izpolnjevali pogoje, določene v uredbi de minimis
   (63) ali za uporabo oprostitve ali v shemi pomoči, ki jo je potrdila Komisija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državni pomoči v korist kmetijskih zadrug, ki ju je Španija izvajala na podlagi člena 1 kraljevega zakonodajnega odloka št. 10/2000, sta brez poseganja v uporabo člena 2 državni pomoči, ki sta nezdružljivi z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

Člen 2

Ukrepov iz člena 1 ni mogoče šteti za državni pomoči, če izpolnjujeta pogoje Uredbe Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis.

Člen 3

1.   Španija sprejme potrebne ukrepe za izterjavo nezdružljivih pomoči iz člena 1 od prejemnikov teh pomoči, brez poseganja v člen 2.

2.   Pomoči, ki ju je treba vrniti, vključujejo obresti od datuma, ko so bile dane na razpolago prejemnikom, do datuma njihovega vračila.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (64).

4.   Vračilo se opravi takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvršitev tega sklepa.

Člen 4

1.   Vračilo pomoči iz člena 1 je takojšnje in učinkovito.

2.   Španija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma, ko je bila o njem uradno obveščena.

Člen 5

1.   V dveh mesecih od uradnega obvestila o tem sklepu Španija Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki ga je prejel vsak izmed njih; |
| --- | --- |

(a)

seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoč na podlagi sheme iz člena 1, in skupni znesek pomoči, ki ga je prejel vsak izmed njih;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od prejemnikov; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od prejemnikov;

| (c) | podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemnikom odrejeno vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo prejemnikom odrejeno vračilo pomoči.

2.   Španija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler se vračanje pomoči iz člena 1 ne konča.

Po dvomesečnem obdobju iz odstavka 1 Španija na zahtevo Komisije predloži poročilo o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. V tem poročilu navede tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih vračila, ki so jih prejemniki že vrnili.

Člen 6

Ta sklep je naslovljen na Španijo.

V Bruslju, 15. decembra 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  S 1. decembrom 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 PDEU. Oba sklopa določb sta vsebinsko enaka. Za potrebe tega sklepa je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU, če je smiselno, razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES.

1

(2)  UL C 172, 16.6.2001, str. 2.

2

(3)  UL L 111, 6.5.2003, str. 24.

3

(4)  UL C 171, 19.7.2003, str. 34.

4

(5)  Zadeva T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid in Federación Catalana de Estaciones de Servicio proti Komisiji. Recueil 2003, str. II-98.

5

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid in Federación Catalana de Estaciones de Servicio

Komisiji

(6)  BOE 241, 7.10.2000, str. 34614.

6

(7)  Gre za ukrepe v zvezi s spremembo zakona 37/1992, določeno s kraljevim zakonodajnim odlokom 10/2000, in za davčne ukrepe, določene z odlokom ministrstva za finance z dne 29. novembra 2000 o njihovi uporabi za določene dejavnosti živinoreje, za katere velja sistem objektivnega določanja korekcijskega faktorja za krmo, kupljeno od tretjih oseb. Gre tudi za zmanjšanje neto donosa v okviru sistema objektivnega določanja dohodnine za kmetijske in živinorejske dejavnosti; za zmanjšanje odstotka, ki se uporablja za določitev trimesečnih plačil v poenostavljeni ureditvi davka na dodano vrednost za nekatere kmetijske dejavnosti in za davčni ukrep zvišanja odstotka težko dokazljivih izdatkov pri dohodnini. Komisija je v Odločbi menila, da ti ukrepi niso državna pomoč.

7

(8)  Gre za državne pomoči, ki jih je Španija dodelila imetnikom kmetijskih gospodarstev v obliki ugodnosti pri posojilih in garancijah, določenih z odločbo ministrstva za kmetijstvo z dne 15. novembra 2000 o napovedi objave soglasja sveta ministrov z dne 10. novembra 2000, za ukrep podaljšanja davčnih ugodnosti pri dohodnini na poslovni leti 2000 in 2001 ter za prenos nekaterih zemljišč in kmetijskih gospodarstev iz sedme prehodne določbe zakona 14/2000. Komisija je v Odločbi te ukrepe razglasila za nezdružljive s PDEU.

8

(9)  BOE 241 z dne 7.10.2000, str. 34614.

9

(10)  BOE 170 z dne 17.7.1999, str. 27027.

10

(11)  BOE 304 z dne 20.12.1990, str. 37970.

11

(12)  BOE 241 z dne 8.10.1998, str. 33517.

12

(13)  Obveznost zadrug, da morajo ustanoviti ta rezervni sklad je določena v členu 55 zakona 27/1999. Sklad sestavljajo, prvič, zadružni poslovni presežki in zunajzadružni dobiček. Podobna obveznost obstaja za kapitalske družbe, ki morajo na podlagi člena 214 španskega zakona o delniških družbah 1564/1989 10 % dobička v poslovnem letu nameniti v zakonito rezervo, dokler ta ne doseže 20 % kapitala družbe (BOE z dne 27.12.1989).

13

(14)  Obveznost zadrug, da morajo ustanoviti ta sklad, je določena v členu 56 zakona 27/1999.

14

(15)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3.

15

(16)  BOE 188 z dne 7.8.1986, str. 27907.

16

(17)  BOE 58 z dne 9.3.1970, str. 3820.

17

(18)  BOE 308 z dne 24.12.1992, str. 43867.

18

(19)  BOE 295 z dne 10.12.1998, str. 40730.

19

(20)  BOE 310 z dne 28.12.1995, str. 37072.

20

(21)  UL C 384, 10.12.1998, str. 3. Glej tudi sodbo Sodišča z dne 24. julija 2003 v zadevi Altmark, C-280/00, Recueil 2003, str. I-7747.

21

Altmark

(22)  COM(2004) 18 konč. z dne 23.2.2004.

22

(23)  Zadeva C-303/88 Italija proti Komisiji, Recueil 1991, str. I-1433, uvodna izjava št. 11, zadeva C-482/99 Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-4397, uvodna izjava št. 24, in zadeva C-126/01 GEMO, Recueil 2003, str. I-13769, uvodna izjava št. 24.

23

Italija

Komisiji

Francija

Komisiji

GEMO

(24)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 27. januarja 1998 v zadevi Ladbroke Racing proti Komisiji, zadeva T-67/94, Recueil 1998, str. II-1: glej tudi sodbo Sodišča z dne 29. aprila 2004 v zadevi Nizozemska proti Komisiji, C-159/01, Recueil 2004, str. I-4461.

24

Ladbroke Racing

Komisiji

Nizozemska

Komisiji

(25)  Zadeva 730/79 Philip Morris Holland BV proti Komisiji, Recueil 1980, str. 2671, uvodna izjava 11.

25

Philip Morris Holland BV

Komisiji

(26)  Vir: Eurostat.

26

(27)  Sodba Sodišča z dne 15. junija 2006 v zadevi Air Liquide Industries Belgium, združeni zadevi C-393/04 in C-41/05, Zodl. 2006, str. I-5293.

27

Air Liquide Industries Belgium

(28)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. decembra 2006, T-146/03, Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio proti Komisiji, Zodl. 2006, str. II-98.

28

Asociación de Estaciones de Servicio de Madrid et Federación Catalana de Estaciones de Servicio

Komisiji

(29)  To so ugodnosti, navedene zgoraj v prvem odstavku točke 20, razen znižane, 20-odstotne stopnje, ki se uporablja samo za posle s člani zadruge in ki zato ne more biti predmet tega sklepa.

29

(30)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 13. septembra 2006, zadeva T-210/02, British Aggregates, Zodl. 2006, str. II-2789.

30

British Aggregates

(31)  Sodba Sodišča z dne 10. januarja 2006 v zadevi Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04. Zodl. 2006, str. II-289.

31

Cassa di Risparmio di Firenze

(32)  Sodbi z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska proti Komisiji, C-88/03, ZOdl. 2006, str. I-7115, uvodna izjava 54; in z dne 29. aprila 2004 v zadevi GIL Insurance in drugi, C-308/01, Recueil 2004, str. I-4777, uvodna izjava 68.

32

Portugalska

Komisiji

GIL Insurance in drugi

(33)  Glej točko 20 tega sklepa ter člena 33.1 in 34.1 zakona 20/1990 z dne 19. decembra 1990 o davčni ureditvi za zadruge.

33

(34)  Glej točko 20 tega sklepa.

34

(35)  Člen 33(4)(a) zakona 20/1990 z dne 19. decembra 1990 o davčni ureditvi za zadruge.

35

(36)  Člen 33(4)(b) zakona 20/1990 z dne 19. decembra 1990 o davčni ureditvi za zadruge.

36

(37)  Glej uvodne izjave 135 do 154 tega sklepa o opredelitvi zadevnih ugodnosti.

37

(38)  Za pojem ugodnosti glej uvodne izjave 135 do 154 tega sklepa.

38

(39)  Sodba z dne 6. septembra 2006 v zadevi Portugalska proti Komisiji, C-88/03, ZOdl. 2006, str. I-7115, uvodni izjavi 80 in 81.

39

Portugalska

Komisiji

(40)  Sodba z dne 6. marca 2002 v zadevi Diputación Foral de Álava in drugi proti Komisiji, T-127/99, T-129/99 in T-148/99, Recueil 2002, str. II-1275, uvodna izjava 250.

40

Diputación Foral de Álava in drugi

Komisiji

(41)  Sodba Sodišča z dne 6. septembra 2006 v zadevi Azori - Portugalska republika proti Komisiji, C-88/03, ZOdl. 2006, str. I-7115.

41

Azori - Portugalska republika

Komisiji

(42)  Glej točke od 65 do 85 tega sklepa.

42

(43)  Glej opombo št. 41.

43

(44)  „Nova pomoč“ pomeni vsako pomoč, to je sheme pomoči ali individualno pomoč, ki ni veljavna pomoč, vključno s spremembami kake veljavne pomoči (UL L 83 z dne 27.3.1999, str. 1).

44

(45)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

45

(46)  UL C 319, 27.12.2006, str. 1, točke 89 do 94.

46

(47)  Odločba Komisije 96/148/ES z dne 26. julija 1995 (UL L 34, 13.2.1996, str. 38).

47

(48)  Odločba Komisije z dne 29. julija 1999, SG(99) D/5879.

48

(49)  COM(2006) 103 konč. z dne 9. marca 2006, točka 3.1.2, in COM(2008) 384 konč. z dne 13. junija 2008, točka 6.3.

49

(50)  Sodba Sodišča prve stopnje v zadevi Olympiaki Ypriresies AE proti Komisiji, T-268/06, Zodl. 2008, str. II-1091, uvodni izjavi 51 in 52.

50

Olympiaki Ypriresies AE

Komisiji

(51)  Razen v zvezi s sklicevanjem na oblikovanje skupin proizvajalcev v smernicah o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (UL C 319, 27.12.2006) in v členu 9 Uredbe Komisije (ES) št. 1857/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja, ki se ukvarjajo s proizvodnjo kmetijskih proizvodov, ki prav tako obravnava skupine proizvajalcev.

51

(52)  Neodvisno mednarodno združenje, ki povezuje, zastopa in pomaga zadrugam s celega sveta. Ustanovljeno v Londonu leta 1895, ima 224 članov v 87 državah in vseh gospodarskih sektorjih. http://www.ica.coop.

52

(53)  Les coopératives dans l’Europe Entrepreneuriale. Posvetovalni dokument Komisije z dne 7.12.2001.

53

Les coopératives dans l’Europe Entrepreneuriale.

(54)  Na pomembno vlogo zadrug v kmetijskem sektorju opozarja točka 4 Sporočila Komisije o spodbujanju zadrug v Evropi, v skladu s katerim „so zadruge zaradi številnih ugodnosti, ki jih prinašajo evropskemu gospodarstvu, nujne za uresničitev lizbonskih ciljev; so namreč primer tiste vrste podjetja, ki lahko hkrati zasleduje socialne in podjetniške cilje, tako da se ti dopolnjujejo. Zunaj podjetniške politike imajo zadruge pomembno vlogo v kmetijskem gospodarstvu in pri razvoju regij z gospodarskimi težavami, njihova struktura je idealna za povečevanje zaposlenosti in socialne kohezije.“

54

(55)  UL C 28, 1.2.2000, str. 2.

55

(56)  Sodba Sodišča prve stopnje z dne 12. septembra 2007 v zadevi T-348/03, Koninklijke Friesland Foods NV, Zodl 2007, str. II-101.

56

Koninklijke Friesland Foods NV

(57)  Sodba Sodišča z dne 24. novembra 2005 v zadevi Nemčija proti Komisiji, C-506/03, še ni objavljena v Zodl., str. 58; sodba z dne 22. junija 2006 v zadevi Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, zadevi C-182/03 in C-217/03, Zodl. 2006, str. I-5479.

57

Nemčija

Komisiji

Belgija in Forum 187 ASBL

Komisiji

(58)  Sodbe Sodišča z dne 20. septembra 1990 v zadevi Komisija proti Nemčiji, C-5/89, Recueil 1990, str. I-3437; z dne 14. januarja 1997 v zadevi Kraljevina Španija proti Komisiji, C-169/95, Recueil 1997, str. I-135, z dne 20. marca 1997 v zadevi Alcan Deutschland, C-24/95, Recueil 1997, str. I-1591 in z dne 11. novembra 2004 v zadevi Daewoo Electronics Manufacturing Espana in Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava proti Komisiji, C-183/02 in C-187/02, Zodl. 2004, str. I-10609.

58

Komisija

Nemčiji

Kraljevina Španija

Komisiji

Alcan Deutschland

Daewoo Electronics Manufacturing Espana in Territorio Historico de Alava, Diputación Foral de Alava

Komisiji

(59)  Sodba Sodišča z dne 1. aprila 2004 v zadevi C-99/02, v zadevi Komisija proti Italiji, Recueil 2004, str. I-3353, uvodna izjava 21, ki se med drugim sklicuje na zgoraj navedeno sodbo Sodišča z dne 20. septembra 1990.

59

Komisija

Italiji

(60)  Zgoraj navedena Odločba Komisije 2003/293/ES.

60

(61)  Glej opombo št. 58.

61

(62)  Sodba Sodišča z dne 29. aprila 2004 v zadevi Komisija proti Italiji, C-91/01, Recueil 2004, str. I-4355.

62

Komisija

Italiji

(63)  Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe pri pomoči de minimis (UL L 379, 28.12.2006, str. 5).

63

(64)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

64

---

| 4.9.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

4.9.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 235/26

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 24. marca 2010

o državni pomoči C 4/03 (ex NN 102/02) Italije za WAM SpA

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1711)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/474/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila uvesti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo C 4/2003 (ex NN 102/2002), (2),

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 26. julija 1999 prejela pritožbo zoper podjetje WAM Engineering Ltd, v kateri je bilo navedeno, da je podjetje WAM SpA od Italije prejelo nezakonite subvencije. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 26. julija 1999 prejela pritožbo zoper podjetje WAM Engineering Ltd, v kateri je bilo navedeno, da je podjetje WAM SpA od Italije prejelo nezakonite subvencije.

| (2) | Italijanskim oblastem so bile z dopisoma z dne 5. avgusta 1999 in 10. septembra 1999 poslane zahteve za informacije. Pritožnik je z dopisom z dne 2. septembra 1999 predložil dodatne informacije. Komisija je z dopisom z dne 13. decembra 1999 pritožniku sporočila odgovor italijanskih oblasti, ki so ga te predložile z dopisom z dne 11. oktobra 1999, in navedla svojo namero, da izvede formalno preiskavo. |
| --- | --- |

(2)

Italijanskim oblastem so bile z dopisoma z dne 5. avgusta 1999 in 10. septembra 1999 poslane zahteve za informacije. Pritožnik je z dopisom z dne 2. septembra 1999 predložil dodatne informacije. Komisija je z dopisom z dne 13. decembra 1999 pritožniku sporočila odgovor italijanskih oblasti, ki so ga te predložile z dopisom z dne 11. oktobra 1999, in navedla svojo namero, da izvede formalno preiskavo.

| (3) | Komisija je sočasno izvajala raziskavo o nacionalnih shemah podpor za neposredne tuje naložbe zunaj EU, ob koncu katere naj bi izdala sporočilo o tej zadevi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je sočasno izvajala raziskavo o nacionalnih shemah podpor za neposredne tuje naložbe zunaj EU, ob koncu katere naj bi izdala sporočilo o tej zadevi.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 18. decembra 2001 zaradi obnovljene dejavnosti pritožnika (na Komisijo sta bila naslovljena dva opomina, in sicer z dopisoma z dne 31. marca 2000 in 11. oktobra 2000) in ker je Komisija raziskavo o zunanjih neposrednih tujih naložbah preložila, Italijo zaprosila za nadaljnje informacije. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 18. decembra 2001 zaradi obnovljene dejavnosti pritožnika (na Komisijo sta bila naslovljena dva opomina, in sicer z dopisoma z dne 31. marca 2000 in 11. oktobra 2000) in ker je Komisija raziskavo o zunanjih neposrednih tujih naložbah preložila, Italijo zaprosila za nadaljnje informacije.

| (5) | Ob upoštevanju informacij, ki so bile predložene z dopisoma z dne 20. februarja 2002 in z dne 27. marca 2002, so bila italijanskim oblastem z dopisom z dne 12. aprila 2002 zastavljena nadaljnja vprašanja. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju informacij, ki so bile predložene z dopisoma z dne 20. februarja 2002 in z dne 27. marca 2002, so bila italijanskim oblastem z dopisom z dne 12. aprila 2002 zastavljena nadaljnja vprašanja.

| (6) | Italijanske oblasti so odgovorile z dopisom z dne 21. maja 2002. Komisija je z dopisom z dne 5. junija 2002 italijanske oblasti obvestila, da meni, da predložene informacije niso popolne, ter jih zaprosila, da v dvajsetih delovnih dneh od prejema zadevnega dopisa dopolnijo manjkajoče informacije in zagotovijo dodatna pojasnila. |
| --- | --- |

(6)

Italijanske oblasti so odgovorile z dopisom z dne 21. maja 2002. Komisija je z dopisom z dne 5. junija 2002 italijanske oblasti obvestila, da meni, da predložene informacije niso popolne, ter jih zaprosila, da v dvajsetih delovnih dneh od prejema zadevnega dopisa dopolnijo manjkajoče informacije in zagotovijo dodatna pojasnila.

| (7) | Ker italijanske oblasti, kljub temu, da so z dopisom z dne 25. junija 2002 zaprosile za podaljšanje predpisanega obdobja do 31. julija, odgovora niso predložile, je Komisija 26. septembra 2002 v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 659/1999) sprejela odredbo o predložitvi podatkov. Med tem je bila zadeva vpisana v register nepriglašene pomoči pred številko NN 102/2002. |
| --- | --- |

(7)

Ker italijanske oblasti, kljub temu, da so z dopisom z dne 25. junija 2002 zaprosile za podaljšanje predpisanega obdobja do 31. julija, odgovora niso predložile, je Komisija 26. septembra 2002 v skladu s členom 10(3) Uredbe Sveta (ES) 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 659/1999) sprejela odredbo o predložitvi podatkov. Med tem je bila zadeva vpisana v register nepriglašene pomoči pred številko NN 102/2002.

| (8) | Pritožnik je bil z dopisoma z dne 26. junija 2002 in 4. oktobra 2002 obveščen o napredku v zvezi z zadevo. Z dopisom z dne 31. oktobra 2002 je želel izvedeti izid predložitve podatkov. |
| --- | --- |

(8)

Pritožnik je bil z dopisoma z dne 26. junija 2002 in 4. oktobra 2002 obveščen o napredku v zvezi z zadevo. Z dopisom z dne 31. oktobra 2002 je želel izvedeti izid predložitve podatkov.

| (9) | Italijanske oblasti so zahtevane informacije predložile z dopisom z dne 16. oktobra 2002 in dodatne podatke z dopisom z dne 24. oktobra 2002. |
| --- | --- |

(9)

Italijanske oblasti so zahtevane informacije predložile z dopisom z dne 16. oktobra 2002 in dodatne podatke z dopisom z dne 24. oktobra 2002.

| (10) | Komisija je Italijo z dopisom z dne 24. januarja 2003 obvestila, da je sklenila uvesti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, zdaj člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v zvezi z zadevno pomočjo (4). |
| --- | --- |

(10)

Komisija je Italijo z dopisom z dne 24. januarja 2003 obvestila, da je sklenila uvesti postopek iz člena 88(2) Pogodbe ES, zdaj člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v zvezi z zadevno pomočjo (4).

| (11) | Pritožnik je bil z dopisom z dne 29. januarja 2003 obveščen o uvedbi postopka. |
| --- | --- |

(11)

Pritožnik je bil z dopisom z dne 29. januarja 2003 obveščen o uvedbi postopka.

| (12) | Ker v tem času še ni prejel zgoraj navedenega dopisa, je pritožnik z dopisom z dne 10. februarja 2003 Komisiji poslal opomin. |
| --- | --- |

(12)

Ker v tem času še ni prejel zgoraj navedenega dopisa, je pritožnik z dopisom z dne 10. februarja 2003 Komisiji poslal opomin.

| (13) | Na podlagi sporočila italijanskim oblastem v zvezi z začetkom postopka je podjetje WAM SpA takoj poslalo dopis Komisiji (dopis z dne 10. februarja 2003). |
| --- | --- |

(13)

Na podlagi sporočila italijanskim oblastem v zvezi z začetkom postopka je podjetje WAM SpA takoj poslalo dopis Komisiji (dopis z dne 10. februarja 2003).

| (14) | Italija je z dopisom z dne 27. februarja 2003 zaprosila za podaljšanje 15-dnevnega roka za predložitev pripomb v zvezi z zaupnostjo, kakor je določeno v sklepu Komisije, in sicer do 7. marca 2003. |
| --- | --- |

(14)

Italija je z dopisom z dne 27. februarja 2003 zaprosila za podaljšanje 15-dnevnega roka za predložitev pripomb v zvezi z zaupnostjo, kakor je določeno v sklepu Komisije, in sicer do 7. marca 2003.

| (15) | Italija je z dopisom z dne 10. marca 2003 zaprosila Komisijo, naj sklepa ne objavi, saj je bil upravičenec pripravljen pomoč povrniti, kar je izjavilo tudi samo podjetje WAM SpA v dopisu z dne 13. aprila 2003, ki je bil predložen neposredno Komisiji. |
| --- | --- |

(15)

Italija je z dopisom z dne 10. marca 2003 zaprosila Komisijo, naj sklepa ne objavi, saj je bil upravičenec pripravljen pomoč povrniti, kar je izjavilo tudi samo podjetje WAM SpA v dopisu z dne 13. aprila 2003, ki je bil predložen neposredno Komisiji.

| (16) | Komisija je v dopisu z dne 18. marca 2003 navedla, da je v izogib objavi potreben končni sklep o zaključku zadeve, ki je odvisen od predhodno predloženih dokazov, da sta bila dva obroka pomoči skupaj z obrestmi, izračunanimi na Komisiji sprejemljiv način, dejansko povrnjena. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je v dopisu z dne 18. marca 2003 navedla, da je v izogib objavi potreben končni sklep o zaključku zadeve, ki je odvisen od predhodno predloženih dokazov, da sta bila dva obroka pomoči skupaj z obrestmi, izračunanimi na Komisiji sprejemljiv način, dejansko povrnjena.

| (17) | Ker je bil znesek, ki ga je italijanska vlada predlagala v dopisu z dne 13. maja 2003, občutno nižji od prve ocene ekvivalenta dotacije pomoči, ki ga je izračunala Komisija na podlagi elementov, ki jih je imela na voljo na začetku postopka, je Komisija Italijo z dopisom z dne 22. maja 2003 obvestila, da predlagani znesek, ki naj bi bil povrnjen, ne zadostuje njenim merilom in da bo sklep v kratkem objavljen. |
| --- | --- |

(17)

Ker je bil znesek, ki ga je italijanska vlada predlagala v dopisu z dne 13. maja 2003, občutno nižji od prve ocene ekvivalenta dotacije pomoči, ki ga je izračunala Komisija na podlagi elementov, ki jih je imela na voljo na začetku postopka, je Komisija Italijo z dopisom z dne 22. maja 2003 obvestila, da predlagani znesek, ki naj bi bil povrnjen, ne zadostuje njenim merilom in da bo sklep v kratkem objavljen.

| (18) | Pritožnik je z dopisom z dne 13. junija 2003 zaprosil za informacije v zvezi z objavo sklepa. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 18. junija 2003, na isti dan pa je bilo pritožniku po elektronski pošti poslano tudi sporočilo, da je pravkar prišlo do objave. |
| --- | --- |

(18)

Pritožnik je z dopisom z dne 13. junija 2003 zaprosil za informacije v zvezi z objavo sklepa. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 18. junija 2003, na isti dan pa je bilo pritožniku po elektronski pošti poslano tudi sporočilo, da je pravkar prišlo do objave.

| (19) | Podjetje WAM SpA je z dopisom z dne 1. julija 2003 in s faksom (poslanim pred dopisom istega dne) vložilo zahtevo za dostop do celotne dokumentacije, ki jo je Komisija zavrnila z dopisom z dne 14. julija 2003. |
| --- | --- |

(19)

Podjetje WAM SpA je z dopisom z dne 1. julija 2003 in s faksom (poslanim pred dopisom istega dne) vložilo zahtevo za dostop do celotne dokumentacije, ki jo je Komisija zavrnila z dopisom z dne 14. julija 2003.

| (20) | Podjetje WAM SpA se je z dopisom z dne 20. junija 2003 odzvalo neposredno na obvestilo Komisije Italiji, da je objavila sklep. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 11. julija 2003. |
| --- | --- |

(20)

Podjetje WAM SpA se je z dopisom z dne 20. junija 2003 odzvalo neposredno na obvestilo Komisije Italiji, da je objavila sklep. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 11. julija 2003.

| (21) | Pritožnik je z dopisom z dne 27. junija 2003 izrazil namero, da bo v primeru negativnega končnega sklepa Komisije zahteval nadomestilo od podjetja WAM SpA v zvezi s škodo, ki jo je utrpel, in zaprosil za obveščanje glede nadaljnjega postopka. |
| --- | --- |

(21)

Pritožnik je z dopisom z dne 27. junija 2003 izrazil namero, da bo v primeru negativnega končnega sklepa Komisije zahteval nadomestilo od podjetja WAM SpA v zvezi s škodo, ki jo je utrpel, in zaprosil za obveščanje glede nadaljnjega postopka.

| (22) | Podjetje Morton Machine Company Limited je z dopisom z dne 4. julija 2003 sporočilo, da ga je podjetje WAM SpA poklicalo pred italijansko sodišče, ker zahteva nadomestilo v svojo korist, in vprašalo Komisijo, ali lahko sodni poziv prekliče. |
| --- | --- |

(22)

Podjetje Morton Machine Company Limited je z dopisom z dne 4. julija 2003 sporočilo, da ga je podjetje WAM SpA poklicalo pred italijansko sodišče, ker zahteva nadomestilo v svojo korist, in vprašalo Komisijo, ali lahko sodni poziv prekliče.

| (23) | Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2003 odgovorila na oba zgoraj navedena dopisa podjetja Morton Machines Company. |
| --- | --- |

(23)

Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2003 odgovorila na oba zgoraj navedena dopisa podjetja Morton Machines Company.

| (24) | Z dopisom z dne 16. julija 2003 so bile predložene pripombe zainteresiranih strani, ki so zaprosile za zaupno obravnavo. |
| --- | --- |

(24)

Z dopisom z dne 16. julija 2003 so bile predložene pripombe zainteresiranih strani, ki so zaprosile za zaupno obravnavo.

| (25) | Dne 23. julija 2003 je potekal sestanek med službami Komisije in italijanskimi oblastmi. Pred tem sestankom so italijanske oblasti z dopisom z dne 22. julija 2003, evidentiranim in prejetim 25. julija 2003, predložile nekatere informacije. Urad predsednika vlade (Služba za usklajevanje politik Skupnosti) je Komisiji z dopisom z dne 8. avgusta 2003 posredoval dodatne informacije. |
| --- | --- |

(25)

Dne 23. julija 2003 je potekal sestanek med službami Komisije in italijanskimi oblastmi. Pred tem sestankom so italijanske oblasti z dopisom z dne 22. julija 2003, evidentiranim in prejetim 25. julija 2003, predložile nekatere informacije. Urad predsednika vlade (Služba za usklajevanje politik Skupnosti) je Komisiji z dopisom z dne 8. avgusta 2003 posredoval dodatne informacije.

| (26) | Podjetje Morton Machine Company Limited je z dopisom z dne 21. avgusta 2003 vprašalo, ali je končni sklep že bil sprejet, in zaprosilo, da se ga obvešča o stanju. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 28. avgusta 2003. |
| --- | --- |

(26)

Podjetje Morton Machine Company Limited je z dopisom z dne 21. avgusta 2003 vprašalo, ali je končni sklep že bil sprejet, in zaprosilo, da se ga obvešča o stanju. Komisija je odgovorila z dopisom z dne 28. avgusta 2003.

| (27) | Z dopisom z dne 19. septembra 2003 je Italija Komisiji predložila svoje pripombe v zvezi s sklepom o začetku formalnega postopka preiskave. |
| --- | --- |

(27)

Z dopisom z dne 19. septembra 2003 je Italija Komisiji predložila svoje pripombe v zvezi s sklepom o začetku formalnega postopka preiskave.

| (28) | Z dopisom z dne 3. novembra 2003 je Italija predložila svoje pripombe v zvezi s pripombami tretjih strani. |
| --- | --- |

(28)

Z dopisom z dne 3. novembra 2003 je Italija predložila svoje pripombe v zvezi s pripombami tretjih strani.

| (29) | V zvezi z zahtevo za nadomestilo, ki jo je predložilo podjetje WAM SpA 30. julija 2003, je Generalni sekretariat z dopisom z dne 16. septembra 2003 potrdil zavrnitev zahteve za dostop do dokumentov. |
| --- | --- |

(29)

V zvezi z zahtevo za nadomestilo, ki jo je predložilo podjetje WAM SpA 30. julija 2003, je Generalni sekretariat z dopisom z dne 16. septembra 2003 potrdil zavrnitev zahteve za dostop do dokumentov.

| (30) | Informacije, ki so manjkale v odgovoru z dne 19. septembra 2003, je Italija predložila z dopisom z dne 14. januarja 2004. |
| --- | --- |

(30)

Informacije, ki so manjkale v odgovoru z dne 19. septembra 2003, je Italija predložila z dopisom z dne 14. januarja 2004.

| (31) | Dne 19. maja 2004 je Komisija sprejela sklep po členu 7(3) in 7(5) Uredbe (ES) št. 659/1999 (5). |
| --- | --- |

(31)

Dne 19. maja 2004 je Komisija sprejela sklep po členu 7(3) in 7(5) Uredbe (ES) št. 659/1999 (5).

| (32) | Podjetje WAM SpA in Italija sta se na Sodišču prve stopnje pritožila na sklep Komisije z dne 19. maja 2004. Sodišče prve stopnje, ki se je odločilo, da bo primera združilo, je s sodbo 6. septembra 2006 razveljavilo sklep Komisije z obrazložitvijo, da Komisija ni predložila zadostnih dokazov, da bi pomoč glede na okoliščine zadeve lahko prizadela trgovino in konkurenco na trgu EU (6). |
| --- | --- |

(32)

Podjetje WAM SpA in Italija sta se na Sodišču prve stopnje pritožila na sklep Komisije z dne 19. maja 2004. Sodišče prve stopnje, ki se je odločilo, da bo primera združilo, je s sodbo 6. septembra 2006 razveljavilo sklep Komisije z obrazložitvijo, da Komisija ni predložila zadostnih dokazov, da bi pomoč glede na okoliščine zadeve lahko prizadela trgovino in konkurenco na trgu EU (6).

| (33) | Komisija se je pritožila zoper sodbo Sodišča prve stopnje. Dne 30. aprila 2009 je Evropsko sodišče zavrnilo pritožbo Komisije (7). |
| --- | --- |

(33)

Komisija se je pritožila zoper sodbo Sodišča prve stopnje. Dne 30. aprila 2009 je Evropsko sodišče zavrnilo pritožbo Komisije (7).

II.   OPIS POMOČI

| (34) | Podjetje WAM SpA je ustanovljeno po italijanskem pravu, z registriranim sedežem v Cavezzu v Italiji. V zadevnem obdobju med letoma 1995 in 2000 je bilo podjetje dejavno na trgu za proizvodnjo in trženje polžnih transporterjev in dovajalnikov, zbiralnikov prahu in ventilov za industrijske obrate. Na tem trgu je dejavnih veliko proizvajalcev iz EU. Zlasti na trgu zbiralnikov prahu je imelo podjetje WAM SpA več velikih konkurentov iz EU z napredno tehnologijo in dobro razvito prodajno mrežo (8). |
| --- | --- |

(34)

Podjetje WAM SpA je ustanovljeno po italijanskem pravu, z registriranim sedežem v Cavezzu v Italiji. V zadevnem obdobju med letoma 1995 in 2000 je bilo podjetje dejavno na trgu za proizvodnjo in trženje polžnih transporterjev in dovajalnikov, zbiralnikov prahu in ventilov za industrijske obrate. Na tem trgu je dejavnih veliko proizvajalcev iz EU. Zlasti na trgu zbiralnikov prahu je imelo podjetje WAM SpA več velikih konkurentov iz EU z napredno tehnologijo in dobro razvito prodajno mrežo (8).

| (35) | V zvezi s prisotnostjo podjetja WAM SpA na italijanskem trgu je bilo stanje naslednje: tržni delež podjetja na trgu polžnih transporterjev za cement je bil leta 1991 60 %, leta 2000 50 % in leta 2003 55 %. Na trgu zbiralnikov prahu je bil tržni delež podjetja WAM SpA leta 1991 40 %, leta 2000 50 % in leta 2003 že 60 % (9). |
| --- | --- |

(35)

V zvezi s prisotnostjo podjetja WAM SpA na italijanskem trgu je bilo stanje naslednje: tržni delež podjetja na trgu polžnih transporterjev za cement je bil leta 1991 60 %, leta 2000 50 % in leta 2003 55 %. Na trgu zbiralnikov prahu je bil tržni delež podjetja WAM SpA leta 1991 40 %, leta 2000 50 % in leta 2003 že 60 % (9).

| (36) | Leta 1997 je podjetje WAM SpA začelo širiti svojo prodajo tudi na trge drugih držav članic Unije, zlasti v Zahodno Nemčijo in Francijo: leta 2000 je imelo podjetje na trgu polžnih transporterjev za cement v Franciji in Nemčiji 70-odstotni tržni delež, v Združenem kraljestvu pa 60-odstotni delež, na trgu okroglih zbiralnikov prahu pa je podjetje WAM SpA imelo v Franciji 50-odstotni tržni delež, v Nemčiji 20-odstotni delež in v Združenem kraljestvu 10-odstotni tržni delež (10). |
| --- | --- |

(36)

Leta 1997 je podjetje WAM SpA začelo širiti svojo prodajo tudi na trge drugih držav članic Unije, zlasti v Zahodno Nemčijo in Francijo: leta 2000 je imelo podjetje na trgu polžnih transporterjev za cement v Franciji in Nemčiji 70-odstotni tržni delež, v Združenem kraljestvu pa 60-odstotni delež, na trgu okroglih zbiralnikov prahu pa je podjetje WAM SpA imelo v Franciji 50-odstotni tržni delež, v Nemčiji 20-odstotni delež in v Združenem kraljestvu 10-odstotni tržni delež (10).

| (37) | Leta 1994 je bila ustanovljena japonska odvisna družba WAM Japan, ki se je ukvarjala s trženjem dveh proizvodov, izdelanih v Italiji, katerih stroški prevoza so bili precej nizki, to so zbiralniki prahu in ventili. Leta 1995 je bila ustanovljena kitajska odvisna družba, ki jo je matična družba sprva upravljala kot skupno podjetje z lokalnim partnerjem, leta 1998 pa je odvisna družba prešla v izključno last podjetja WAM SpA (11). |
| --- | --- |

(37)

Leta 1994 je bila ustanovljena japonska odvisna družba WAM Japan, ki se je ukvarjala s trženjem dveh proizvodov, izdelanih v Italiji, katerih stroški prevoza so bili precej nizki, to so zbiralniki prahu in ventili. Leta 1995 je bila ustanovljena kitajska odvisna družba, ki jo je matična družba sprva upravljala kot skupno podjetje z lokalnim partnerjem, leta 1998 pa je odvisna družba prešla v izključno last podjetja WAM SpA (11).

| (38) | V zadevnem obdobju je imela družba WAM SpA tudi 84 % delnic podjetja „WAM Engineering Ltd“, ustanovljenega po angleškem pravu, z registriranim sedežem v Tewkesburyju v Združenem kraljestvu. Podjetje WAM Engineering Ltd je bilo dejavno v tržnem segmentu oblikovanja, izdelave in prodaje industrijskih strojev za mešanje, ki se uporabljajo predvsem v živilski, kemični, farmacevtski in okoljski industriji. |
| --- | --- |

(38)

V zadevnem obdobju je imela družba WAM SpA tudi 84 % delnic podjetja „WAM Engineering Ltd“, ustanovljenega po angleškem pravu, z registriranim sedežem v Tewkesburyju v Združenem kraljestvu. Podjetje WAM Engineering Ltd je bilo dejavno v tržnem segmentu oblikovanja, izdelave in prodaje industrijskih strojev za mešanje, ki se uporabljajo predvsem v živilski, kemični, farmacevtski in okoljski industriji.

| (39) | V zvezi s cenovno politiko podjetja WAM Engineering Ltd v Veliki Britaniji je pritožnik trdil, da je podjetje lahko prodajalo enake proizvode (industrijska oprema za mešanje), kot jih je proizvajalo in tržilo podjetje pritožnika, po približno tretjini cene pritožnika – to pa je cena, s katero je po mnenju pritožnika komajda mogoče nabaviti surovine, ki so potrebne za izdelavo strojev – in sicer, kot meni, zaradi finančne pomoči italijanske vlade, zlasti v okviru zakona št. 394 z dne 29. julija 1981 (v nadaljnjem besedilu: zakon št. 394/81). |
| --- | --- |

(39)

V zvezi s cenovno politiko podjetja WAM Engineering Ltd v Veliki Britaniji je pritožnik trdil, da je podjetje lahko prodajalo enake proizvode (industrijska oprema za mešanje), kot jih je proizvajalo in tržilo podjetje pritožnika, po približno tretjini cene pritožnika – to pa je cena, s katero je po mnenju pritožnika komajda mogoče nabaviti surovine, ki so potrebne za izdelavo strojev – in sicer, kot meni, zaradi finančne pomoči italijanske vlade, zlasti v okviru zakona št. 394 z dne 29. julija 1981 (v nadaljnjem besedilu: zakon št. 394/81).

| (40) | Po navedbah pritožnika je bila podjetju WAM Engineering Ltd dodeljena finančna podpora za program uveljavitve na trgu držav, ki niso članice EU, v skladu z zakonom št. 394/81. Zakon št. 394/81 naj bi zlasti zagotavljal podporo italijanskim podjetjem, ki želijo v tujini ustanoviti odvisne družbe, kot so na primer predstavništva, trgovine in skladišča. |
| --- | --- |

(40)

Po navedbah pritožnika je bila podjetju WAM Engineering Ltd dodeljena finančna podpora za program uveljavitve na trgu držav, ki niso članice EU, v skladu z zakonom št. 394/81. Zakon št. 394/81 naj bi zlasti zagotavljal podporo italijanskim podjetjem, ki želijo v tujini ustanoviti odvisne družbe, kot so na primer predstavništva, trgovine in skladišča.

| (41) | Italijanske oblasti so potrdile dodelitev pomoči v obliki subvencioniranih posojil v višini 2 281 450 000 ITL (približno 1,8 milijona EUR) podjetju WAM SpA leta 1995 za projekte na Japonskem, v Južni Koreji in na Tajvanu. Vendar pa je bil upravičencu po navedbah italijanskih oblasti dejansko dodeljen znesek v višini 1 358 505 421 ITL (približno 0,7 milijona EUR), saj načrtovani projekti v Koreji in na Tajvanu zaradi gospodarske krize v teh državah niso bili izvedeni. |
| --- | --- |

(41)

Italijanske oblasti so potrdile dodelitev pomoči v obliki subvencioniranih posojil v višini 2 281 450 000 ITL (približno 1,8 milijona EUR) podjetju WAM SpA leta 1995 za projekte na Japonskem, v Južni Koreji in na Tajvanu. Vendar pa je bil upravičencu po navedbah italijanskih oblasti dejansko dodeljen znesek v višini 1 358 505 421 ITL (približno 0,7 milijona EUR), saj načrtovani projekti v Koreji in na Tajvanu zaradi gospodarske krize v teh državah niso bili izvedeni.

| (42) | Subvencionirano posojilo je pokrivalo 85 % upravičenih izdatkov. Subvencionirana obrestna mera je lahko dosegla 60 % referenčne mere. Posojilo je moralo biti odplačano v petih letih, časovno enakomerno, v enakih polletnih obrokih, pri tem pa so se obresti zaračunavale na preostanek dolga. Predviden je bil dvoletni podaljšan plačilni rok. |
| --- | --- |

(42)

Subvencionirano posojilo je pokrivalo 85 % upravičenih izdatkov. Subvencionirana obrestna mera je lahko dosegla 60 % referenčne mere. Posojilo je moralo biti odplačano v petih letih, časovno enakomerno, v enakih polletnih obrokih, pri tem pa so se obresti zaračunavale na preostanek dolga. Predviden je bil dvoletni podaljšan plačilni rok.

| (43) | Subvencionirana obrestna mera tega določenega posojila, ki je znašala 4,4 %, je bila izračunana s sklicevanjem na 11-odstotno tržno stopnjo. Glede na zgoraj navedeno in na podlagi informacij, ki so bile na voljo ob začetku postopka, se je štelo, da je intenzivnost pomoči znašala 16,38 % bruto ekvivalenta dotacije, kar bi pomenilo domnevno pomoč v višini 222,523 milijona ITL (približno 115 000 EUR). |
| --- | --- |

(43)

Subvencionirana obrestna mera tega določenega posojila, ki je znašala 4,4 %, je bila izračunana s sklicevanjem na 11-odstotno tržno stopnjo. Glede na zgoraj navedeno in na podlagi informacij, ki so bile na voljo ob začetku postopka, se je štelo, da je intenzivnost pomoči znašala 16,38 % bruto ekvivalenta dotacije, kar bi pomenilo domnevno pomoč v višini 222,523 milijona ITL (približno 115 000 EUR).

| (44) | Upravičeni stroški te pomoči so bili razdeljeni v dve kategoriji: na stroške, povezane s stalnimi strukturami v tujini, in na stroške pospeševanja prodaje. Priznani stroški, izraženi v milijonih ITL, so naslednji:






  (v milijonih ITL) |
| --- | --- |
| UPRAVIČENI STROŠKI | DODELJENA POSOJILA |
| STALNE STRUKTURE |
| Najemnina, zavarovanje, objekti | 122,56 |
| Stroški poslovanja (zlasti osebje, pohištvo in oprema stalnih struktur) | 556,94 |
| Vzorci | 38,23 |
| Svetovalne storitve | 29,43 |
| Vmesna vsota 1 | 747,18 |
| POSPEŠEVANJE PRODAJE |
| Skladiščenje blaga | 456,28 |
| Tržne raziskave | 40,95 |
| Sejmi in razstave | 12,19 |
| Oglaševanje | 94,39 |
| Poslovna potovanja | 7,52 |
| Vmesna vsota 2 | 611,33 |
| Skupna vsota | 1 358,51 |

(44)

Upravičeni stroški te pomoči so bili razdeljeni v dve kategoriji: na stroške, povezane s stalnimi strukturami v tujini, in na stroške pospeševanja prodaje. Priznani stroški, izraženi v milijonih ITL, so naslednji:

(v milijonih ITL)

UPRAVIČENI STROŠKI

DODELJENA POSOJILA

STALNE STRUKTURE

Najemnina, zavarovanje, objekti

122,56

Stroški poslovanja (zlasti osebje, pohištvo in oprema stalnih struktur)

556,94

Vzorci

38,23

Svetovalne storitve

29,43

Vmesna vsota 1

747,18

POSPEŠEVANJE PRODAJE

Skladiščenje blaga

456,28

Tržne raziskave

40,95

Sejmi in razstave

12,19

Oglaševanje

94,39

Poslovna potovanja

7,52

Vmesna vsota 2

611,33

Skupna vsota

1 358,51

| (45) | Poleg tega so italijanske oblasti z dopisom z dne 21. maja 2002, ki je bil odgovor na zahtevo Komisije za informacije, navedle, da je bilo podjetju WAM SpA v okviru iste sheme 9. novembra 2000 odobreno še eno subvencionirano posojilo v višini 1 940 579 808 ITL (približno 1 milijon EUR). |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega so italijanske oblasti z dopisom z dne 21. maja 2002, ki je bil odgovor na zahtevo Komisije za informacije, navedle, da je bilo podjetju WAM SpA v okviru iste sheme 9. novembra 2000 odobreno še eno subvencionirano posojilo v višini 1 940 579 808 ITL (približno 1 milijon EUR).

| (46) | Komisiji v času začetka postopka druge podrobnosti v zvezi s to nadaljnjo pomočjo niso bile znane. |
| --- | --- |

(46)

Komisiji v času začetka postopka druge podrobnosti v zvezi s to nadaljnjo pomočjo niso bile znane.

III.   RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA

| (47) | Italijanske oblasti so v dopisu z dne 21. maja 2002 trdile, da je bila pomoč, odobrena podjetju WAM SpA v letu 1995 v okviru zakona št. 394/81, občutno pod pragom de minimis in da v istem triletnem obdobju temu upravičencu ni bila odobrena nobena druga pomoč de minimis. Poudarile so tudi, da pomoči na nikakršen način ni mogoče povezovati z izvoženimi količinami. |
| --- | --- |

(47)

Italijanske oblasti so v dopisu z dne 21. maja 2002 trdile, da je bila pomoč, odobrena podjetju WAM SpA v letu 1995 v okviru zakona št. 394/81, občutno pod pragom de minimis in da v istem triletnem obdobju temu upravičencu ni bila odobrena nobena druga pomoč de minimis. Poudarile so tudi, da pomoči na nikakršen način ni mogoče povezovati z izvoženimi količinami.

| (48) | Komisija pa je poudarila, da bo večino upravičenih stroškov, ki se upoštevajo pri zadevni pomoči, odobreni podjetju WAM SpA v letu 1995, kot so npr. najemnina, zavarovanje, stroški objektov in stroški poslovanja (zlasti za osebje, pohištvo in opremo), povezani s stalno strukturo v tujini, morda treba opredeliti kot pomoč za ustanovitev in delovanje distribucijskega omrežja. |
| --- | --- |

(48)

Komisija pa je poudarila, da bo večino upravičenih stroškov, ki se upoštevajo pri zadevni pomoči, odobreni podjetju WAM SpA v letu 1995, kot so npr. najemnina, zavarovanje, stroški objektov in stroški poslovanja (zlasti za osebje, pohištvo in opremo), povezani s stalno strukturo v tujini, morda treba opredeliti kot pomoč za ustanovitev in delovanje distribucijskega omrežja.

| (49) | Prav tako bi bilo treba po mnenju Komisije tudi stroške za svetovalne storitve, ki so povezani s stalnimi strukturami v tujini, oglaševanje in poslovna potovanja, opredeliti kot tekoče stroške, povezane z izvozno dejavnostjo. |
| --- | --- |

(49)

Prav tako bi bilo treba po mnenju Komisije tudi stroške za svetovalne storitve, ki so povezani s stalnimi strukturami v tujini, oglaševanje in poslovna potovanja, opredeliti kot tekoče stroške, povezane z izvozno dejavnostjo.

| (50) | V sklepu o začetku formalnega postopka preiskave je Komisija navedla, da je treba po njenem mnenju v skladu z zadnjim odstavkom obvestila Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za ovrednotenje nezakonite državne pomoči (12), tam, kjer so v času sklepa smernice bile nadomeščene z uredbo, uporabiti pravila iz zadevne uredbe, pod pogojem, da so ta pravila bolj ugodna od pravil, določenih v smernicah. Zato je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave navedla, da morajo v zvezi s pomočjo de minimis načeloma veljati pravila Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (13) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 69/2001). |
| --- | --- |

(50)

V sklepu o začetku formalnega postopka preiskave je Komisija navedla, da je treba po njenem mnenju v skladu z zadnjim odstavkom obvestila Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za ovrednotenje nezakonite državne pomoči (12), tam, kjer so v času sklepa smernice bile nadomeščene z uredbo, uporabiti pravila iz zadevne uredbe, pod pogojem, da so ta pravila bolj ugodna od pravil, določenih v smernicah. Zato je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave navedla, da morajo v zvezi s pomočjo de minimis načeloma veljati pravila Uredbe Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri de minimis pomoči (13) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 69/2001).

| (51) | Vendar pa Uredba (ES) št. 69/2001 ni veljala za pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom, tj. pomoči, ki so neposredno povezane z izvoženimi količinami, z vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali z drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo, kakor je določeno v členu 1(a). |
| --- | --- |

(51)

Vendar pa Uredba (ES) št. 69/2001 ni veljala za pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom, tj. pomoči, ki so neposredno povezane z izvoženimi količinami, z vzpostavitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali z drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo, kakor je določeno v členu 1(a).

| (52) | V zvezi s skladnostjo zadevne pomoči z ustreznimi pravili de minimis je treba opozoriti, da je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave navedla, da smernice Skupnosti o državni pomoči za MSP iz leta 1992 (14) (v nadaljnjem besedilu: smernice za MSP iz leta 1992) izrecno ne izključujejo izvozne pomoči, določajo pa nižji prag za pomoč de minimis v višini 50 000 ECU. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi s skladnostjo zadevne pomoči z ustreznimi pravili de minimis je treba opozoriti, da je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave navedla, da smernice Skupnosti o državni pomoči za MSP iz leta 1992 (14) (v nadaljnjem besedilu: smernice za MSP iz leta 1992) izrecno ne izključujejo izvozne pomoči, določajo pa nižji prag za pomoč de minimis v višini 50 000 ECU.

| (53) | Komisija glede na zgoraj navedeno v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave dvomi, da je pomoč, ki je bila podjetju WAM SpA dodeljena leta 1995 v okviru zakona št. 394/81, mogoče obravnavati kot skladno s kakršnim koli pravilom de minimis. |
| --- | --- |

(53)

Komisija glede na zgoraj navedeno v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave dvomi, da je pomoč, ki je bila podjetju WAM SpA dodeljena leta 1995 v okviru zakona št. 394/81, mogoče obravnavati kot skladno s kakršnim koli pravilom de minimis.

| (54) | Poleg tega je imela Komisija na podlagi predhodnega pregleda resne pomisleke glede tega, ali je pomoč, dodeljena podjetju WAM SpA, v okviru kakršne koli določbe združljiva s Pogodbo ES (zdaj PDEU). |
| --- | --- |

(54)

Poleg tega je imela Komisija na podlagi predhodnega pregleda resne pomisleke glede tega, ali je pomoč, dodeljena podjetju WAM SpA, v okviru kakršne koli določbe združljiva s Pogodbo ES (zdaj PDEU).

| (55) | V času, ko se je začel formalni postopek preiskave, Komisiji niso bile znane nobene posebne podrobnosti, kot so intenzivnost pomoči in upravičeni izdatki, glede pomoči za „družbo WAM“ (kakor so jo opredelile italijanske oblasti), odobrene leta 2000, še vedno v obliki subvencioniranega posojila v okviru zakona št. 394/81, saj italijanske oblasti do takrat še niso predložile nobenih ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(55)

V času, ko se je začel formalni postopek preiskave, Komisiji niso bile znane nobene posebne podrobnosti, kot so intenzivnost pomoči in upravičeni izdatki, glede pomoči za „družbo WAM“ (kakor so jo opredelile italijanske oblasti), odobrene leta 2000, še vedno v obliki subvencioniranega posojila v okviru zakona št. 394/81, saj italijanske oblasti do takrat še niso predložile nobenih ustreznih informacij.

| (56) | Zato Komisija zadevne pomoči na tej stopnji ni mogla natančno proučiti. Vendar je izrazila pomisleke glede tega, ali je pomoč mogoče obravnavati kot skladno z določbami Pogodbe ES (zdaj PDEU), saj je služila istemu namenu in je bila odobrena na isti pravni podlagi kot pomoč, ki je bila odobrena leta 1995. |
| --- | --- |

(56)

Zato Komisija zadevne pomoči na tej stopnji ni mogla natančno proučiti. Vendar je izrazila pomisleke glede tega, ali je pomoč mogoče obravnavati kot skladno z določbami Pogodbe ES (zdaj PDEU), saj je služila istemu namenu in je bila odobrena na isti pravni podlagi kot pomoč, ki je bila odobrena leta 1995.

| (57) | Italijanske oblasti so v dopisu z dne 24. oktobra 2002 tudi poudarile, da podjetju „WAM Engineering“ ni bila nikoli odobrena neposredna pomoč in da v italijanskem registru podjetij ni podjetja, registriranega s tem imenom. Komisija pa je kot prvo poudarila, da je imelo podjetje „WAM SpA“ 84 % delnic podjetja „WAM Engineering Ltd“. Kot drugo pa je navedla, da so italijanske oblasti že s svojim dopisom z dne 11. oktobra 1999 sporočile, da je bilo podjetju „WAM SpA“ odobreno subvencionirano posojilo v smislu zakona št. 394/81, v dopisu z dne 21. maja 2002 pa so dodale, da je bilo „družbi WAM“9. novembra 2000 v okviru iste sheme odobreno še eno subvencionirano posojilo. |
| --- | --- |

(57)

Italijanske oblasti so v dopisu z dne 24. oktobra 2002 tudi poudarile, da podjetju „WAM Engineering“ ni bila nikoli odobrena neposredna pomoč in da v italijanskem registru podjetij ni podjetja, registriranega s tem imenom. Komisija pa je kot prvo poudarila, da je imelo podjetje „WAM SpA“ 84 % delnic podjetja „WAM Engineering Ltd“. Kot drugo pa je navedla, da so italijanske oblasti že s svojim dopisom z dne 11. oktobra 1999 sporočile, da je bilo podjetju „WAM SpA“ odobreno subvencionirano posojilo v smislu zakona št. 394/81, v dopisu z dne 21. maja 2002 pa so dodale, da je bilo „družbi WAM“9. novembra 2000 v okviru iste sheme odobreno še eno subvencionirano posojilo.

IV.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (58) | Pripombe na sklep o začetku formalnega postopka preiskave je poslala ena zainteresirana tretja stran, ki pa je prosila, naj njeno ime ostane tajno. |
| --- | --- |

(58)

Pripombe na sklep o začetku formalnega postopka preiskave je poslala ena zainteresirana tretja stran, ki pa je prosila, naj njeno ime ostane tajno.

| (59) | Tretja stran je v svojih pripombah pozdravila prizadevanja Komisije za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev v zadevnem sektorju ter se pritožila zaradi izgube tehničnih veščin in delovnih mest zaradi položaja podjetja WAM SpA na trgu. |
| --- | --- |

(59)

Tretja stran je v svojih pripombah pozdravila prizadevanja Komisije za vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev v zadevnem sektorju ter se pritožila zaradi izgube tehničnih veščin in delovnih mest zaradi položaja podjetja WAM SpA na trgu.

| (60) | Komisija je z dopisom z dne 25. septembra 2003 obvestila italijanske oblasti o pripombah tretjih strani, italijanske oblasti pa so z dopisom z dne 3. novembra 2003 izrazile mnenje, da te pripombe niso prispevale ničesar novega, saj naj bi le potrjevale obtožbe, ki jih je pritožnik že izrekel v zvezi s to zadevo. Italijanske oblasti zlasti menijo, da so dovolj trdno dokazale, da ne obstaja povezava med trditvami iz zgoraj navedenih pripomb in financiranjem podjetja WAM SpA v okviru zakona št. 394/81. |
| --- | --- |

(60)

Komisija je z dopisom z dne 25. septembra 2003 obvestila italijanske oblasti o pripombah tretjih strani, italijanske oblasti pa so z dopisom z dne 3. novembra 2003 izrazile mnenje, da te pripombe niso prispevale ničesar novega, saj naj bi le potrjevale obtožbe, ki jih je pritožnik že izrekel v zvezi s to zadevo. Italijanske oblasti zlasti menijo, da so dovolj trdno dokazale, da ne obstaja povezava med trditvami iz zgoraj navedenih pripomb in financiranjem podjetja WAM SpA v okviru zakona št. 394/81.

V.   PRIPOMBE ITALIJANSKIH OBLASTI

| (61) | V zvezi s posojilom iz leta 1995 so italijanske oblasti predložile dokaze, da je bilo podjetje WAM SpA v času, ko mu je bil odobren prvi ukrep pomoči, pa tudi ob odobritvi posojila, na podlagi zaključnega računa za leto 1994 v skladu z opredelitvijo srednje velikega podjetja, ki je določena v točki 2.2 smernic Skupnosti o državni pomoči za MSP iz leta 1992, saj je imel 163 zaposlenih, 16,8 milijona EUR letnega prometa, bilanca stanja je znašala 20,1 milijona EUR in bil je v lasti dveh podjetij, ki sta ustrezali opredelitvi MSP. Vendar pa so se italijanske oblasti same strinjale, da podjetje WAM SpA že od leta 1998 ni več MSP, niti ni bilo MSP, ko mu je bila odobrena druga pomoč (leta 2000). |
| --- | --- |

(61)

V zvezi s posojilom iz leta 1995 so italijanske oblasti predložile dokaze, da je bilo podjetje WAM SpA v času, ko mu je bil odobren prvi ukrep pomoči, pa tudi ob odobritvi posojila, na podlagi zaključnega računa za leto 1994 v skladu z opredelitvijo srednje velikega podjetja, ki je določena v točki 2.2 smernic Skupnosti o državni pomoči za MSP iz leta 1992, saj je imel 163 zaposlenih, 16,8 milijona EUR letnega prometa, bilanca stanja je znašala 20,1 milijona EUR in bil je v lasti dveh podjetij, ki sta ustrezali opredelitvi MSP. Vendar pa so se italijanske oblasti same strinjale, da podjetje WAM SpA že od leta 1998 ni več MSP, niti ni bilo MSP, ko mu je bila odobrena druga pomoč (leta 2000).

| (62) | Komisiji v zvezi s prvim ukrepom pomoči, poleg informacij, ki jih je imela že na začetku postopka, ni bil predložen noben bistven element, razen podatka, da je bilo posojilo upravičencu dano na voljo v več obrokih, za katere je bil podaljšani plačilni rok lahko od nič do dve leti. Prvotna pogodba očitno ni predvidevala nobene določbe v zvezi s pregledovanjem obrestne mere. To posojilo bi moralo biti v celoti povrnjeno aprila 2004. |
| --- | --- |

(62)

Komisiji v zvezi s prvim ukrepom pomoči, poleg informacij, ki jih je imela že na začetku postopka, ni bil predložen noben bistven element, razen podatka, da je bilo posojilo upravičencu dano na voljo v več obrokih, za katere je bil podaljšani plačilni rok lahko od nič do dve leti. Prvotna pogodba očitno ni predvidevala nobene določbe v zvezi s pregledovanjem obrestne mere. To posojilo bi moralo biti v celoti povrnjeno aprila 2004.

| (63) | Kar zadeva posojilo iz leta 2000, so italijanske oblasti z dopisom z dne 25. julija 2003 pojasnile, da je bil dejanski skupni znesek posojila 3 603 574 689 ITL (1 861 091,01 EUR) in ne 1 940 579 808 (približno 1 milijon EUR), kakor so pred tem navedle v dopisu z dne 21. maja 2002 in kakor je bilo navedeno v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave, saj se je slednji znesek nanašal samo na del posojila, ki je bil v času, ko je bil dopis napisan, že izplačan, pri tem pa se ni upošteval skupni znesek odobrene pomoči. |
| --- | --- |

(63)

Kar zadeva posojilo iz leta 2000, so italijanske oblasti z dopisom z dne 25. julija 2003 pojasnile, da je bil dejanski skupni znesek posojila 3 603 574 689 ITL (1 861 091,01 EUR) in ne 1 940 579 808 (približno 1 milijon EUR), kakor so pred tem navedle v dopisu z dne 21. maja 2002 in kakor je bilo navedeno v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave, saj se je slednji znesek nanašal samo na del posojila, ki je bil v času, ko je bil dopis napisan, že izplačan, pri tem pa se ni upošteval skupni znesek odobrene pomoči.

| (64) | Dejansko sta bila po tem izplačana še dva obroka pomoči. Zadnji, ki je znašal 248 091,01 EUR, je bil izplačan 22. januarja 2003. Pogoji za odobritev tega posojila so enaki pogojem za odobritev posojila iz leta 1995, saj sta bili obe posojili odobreni v okviru zakona št. 394/81. Odobritev celotnega zneska posojila iz leta 2000 je bila sprejeta 9. novembra 2000 in pogodba podpisana 20. decembra 2000. |
| --- | --- |

(64)

Dejansko sta bila po tem izplačana še dva obroka pomoči. Zadnji, ki je znašal 248 091,01 EUR, je bil izplačan 22. januarja 2003. Pogoji za odobritev tega posojila so enaki pogojem za odobritev posojila iz leta 1995, saj sta bili obe posojili odobreni v okviru zakona št. 394/81. Odobritev celotnega zneska posojila iz leta 2000 je bila sprejeta 9. novembra 2000 in pogodba podpisana 20. decembra 2000.

| (65) | Spodaj je prikazana tabela upravičenih stroškov, upoštevanih pri zadevni pomoči, ki jo je italijanska vlada poslala v prilogi k dopisu z dne 22. julija 2003.






  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| UPRAVIČENI STROŠKI | DODELJENA POSOJILA |
| STALNE STRUKTURE |
| Najemnina in oprema prostorov, vozila | 331,27 |
| Stroški poslovanja (delovanje, blago in osebje) | 973,50 |
| Vzorci | 0,87 |
| Usposabljanje | 25,24 |
| Svetovalne storitve | 30,29 |
| Vmesna vsota 1 | 1 361,17 |
| POSPEŠEVANJE PRODAJE |
| Skladiščenje blaga | 353,39 |
| Sejmi in razstave | 6,37 |
| Oglaševanje | 42,74 |
| Poslovna potovanja | 94,84 |
| Potovanja strank v Italijo | 2,59 |
| Vmesna vsota 2 | 499,92 |
| Skupna vsota | 1 861,09 |

(65)

Spodaj je prikazana tabela upravičenih stroškov, upoštevanih pri zadevni pomoči, ki jo je italijanska vlada poslala v prilogi k dopisu z dne 22. julija 2003.

(v tisoč EUR)

UPRAVIČENI STROŠKI

DODELJENA POSOJILA

STALNE STRUKTURE

Najemnina in oprema prostorov, vozila

331,27

Stroški poslovanja (delovanje, blago in osebje)

973,50

Vzorci

0,87

Usposabljanje

25,24

Svetovalne storitve

30,29

Vmesna vsota 1

1 361,17

POSPEŠEVANJE PRODAJE

Skladiščenje blaga

353,39

Sejmi in razstave

6,37

Oglaševanje

42,74

Poslovna potovanja

94,84

Potovanja strank v Italijo

2,59

Vmesna vsota 2

499,92

Skupna vsota

1 861,09

| (66) | Iz dokumentov, priloženih dopisu z dne 14. januarja 2004, je tudi razvidno, da naj bi zadevni program na Kitajskem skupaj izvajala podjetje WAM SpA in podjetje „WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd“, ki je lokalno podjetje v izključni lasti podjetja WAM SpA. |
| --- | --- |

(66)

Iz dokumentov, priloženih dopisu z dne 14. januarja 2004, je tudi razvidno, da naj bi zadevni program na Kitajskem skupaj izvajala podjetje WAM SpA in podjetje „WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd“, ki je lokalno podjetje v izključni lasti podjetja WAM SpA.

| (67) | Upravičeni stroški so vključevali najemnino prostorov za pisarne, skladišča, razstavne salone in tehnično pomoč (s skupno površino 7 500 kvadratnih metrov), nakup, najem ali zakup treh vozil ter osebje v matični družbi in v tujini (natančneje, en vodja prodaje in šest tehnikov). |
| --- | --- |

(67)

Upravičeni stroški so vključevali najemnino prostorov za pisarne, skladišča, razstavne salone in tehnično pomoč (s skupno površino 7 500 kvadratnih metrov), nakup, najem ali zakup treh vozil ter osebje v matični družbi in v tujini (natančneje, en vodja prodaje in šest tehnikov).

| (68) | Obrestna mera za to specifično posojilo je bila 2,32 %, kar je 40 % referenčne obrestne mere 5,8 %, ki je veljala v času, ko je bila pomoč odobrena. Še enkrat se poudarja, da v pogodbi očitno ni bila predvidena nobena sprememba obrestne mere v času posojila. Upravičencu je bila pomoč izplačana v več obrokih, zato se podaljšani plačilni rok giblje med nič in dvema letoma. |
| --- | --- |

(68)

Obrestna mera za to specifično posojilo je bila 2,32 %, kar je 40 % referenčne obrestne mere 5,8 %, ki je veljala v času, ko je bila pomoč odobrena. Še enkrat se poudarja, da v pogodbi očitno ni bila predvidena nobena sprememba obrestne mere v času posojila. Upravičencu je bila pomoč izplačana v več obrokih, zato se podaljšani plačilni rok giblje med nič in dvema letoma.

| (69) | Kar zadeva povračilo, je iz podatkov, ki so jih predložile italijanske oblasti, razvidno, da je 20. februarja 2003 poteklo dveletno obdobje podaljšanega plačilnega roka, v katerem so bile povrnjene le obresti na obroke posojila, ki so upravičencu že bili izplačani. Dne 20. avgusta 2003 se je začelo petletno obdobje odplačevanja. Odplačevanje je potekalo enakomerno, v enakih polletnih obrokih, pri tem pa so se obresti zaračunavale na preostanek dolga. Na ta način naj bi bil dolg v celoti odplačan do 20. februarja 2008. |
| --- | --- |

(69)

Kar zadeva povračilo, je iz podatkov, ki so jih predložile italijanske oblasti, razvidno, da je 20. februarja 2003 poteklo dveletno obdobje podaljšanega plačilnega roka, v katerem so bile povrnjene le obresti na obroke posojila, ki so upravičencu že bili izplačani. Dne 20. avgusta 2003 se je začelo petletno obdobje odplačevanja. Odplačevanje je potekalo enakomerno, v enakih polletnih obrokih, pri tem pa so se obresti zaračunavale na preostanek dolga. Na ta način naj bi bil dolg v celoti odplačan do 20. februarja 2008.

| (70) | Poleg tega so italijanske oblasti v zvezi s spremembo obrestne mere v obdobju odplačevanja trdile, da splošna pravila, ki dovoljujejo takšno znižanje, dejansko obstajajo v okviru italijanskega pravnega sistema. |
| --- | --- |

(70)

Poleg tega so italijanske oblasti v zvezi s spremembo obrestne mere v obdobju odplačevanja trdile, da splošna pravila, ki dovoljujejo takšno znižanje, dejansko obstajajo v okviru italijanskega pravnega sistema.

| (71) | Italijanske oblasti so v zvezi z obema posojiloma trdile, da je treba od zneska pomoči odšteti stroške obvezne bančne garancije, ki se zahteva pred odobritvijo posojil. |
| --- | --- |

(71)

Italijanske oblasti so v zvezi z obema posojiloma trdile, da je treba od zneska pomoči odšteti stroške obvezne bančne garancije, ki se zahteva pred odobritvijo posojil.

| (72) | V zvezi z izvozom podjetja WAM SpA znotraj in zunaj EU so bili predloženi naslednji podatki:








  LETO | IZVOZ ZNOTRAJ EU | IZVOZ ZUNAJ EU | SKUPNI IZVOZ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1995 | 10 237 196 | 4 477 951 | 14 715 147 |
| 1996 | 9 338 640 | 5 592 122 | 14 930 762 |
| 1997 | 9 974 814 | 5 813 442 | 15 788 256 |
| 1998 | 10 780 161 | 5 346 514 | 16 126 675 |
| 1999 | 11 885 473 | 5 276 525 | 17 161 998 |

(72)

V zvezi z izvozom podjetja WAM SpA znotraj in zunaj EU so bili predloženi naslednji podatki:

LETO

IZVOZ ZNOTRAJ EU

IZVOZ ZUNAJ EU

SKUPNI IZVOZ

1995

10 237 196

4 477 951

14 715 147

1996

9 338 640

5 592 122

14 930 762

1997

9 974 814

5 813 442

15 788 256

1998

10 780 161

5 346 514

16 126 675

1999

11 885 473

5 276 525

17 161 998

| (73) | Italijanske oblasti so Komisijo obvestile, da zgoraj navedene številke za skupni izvoz predstavljajo od 52 % skupnega letnega prometa podjetja WAM SpA za leto 1995 do 57,5 % skupnega letnega prometa podjetja WAM SpA za leto 1999. |
| --- | --- |

(73)

Italijanske oblasti so Komisijo obvestile, da zgoraj navedene številke za skupni izvoz predstavljajo od 52 % skupnega letnega prometa podjetja WAM SpA za leto 1995 do 57,5 % skupnega letnega prometa podjetja WAM SpA za leto 1999.

| (74) | In nenazadnje, italijanske oblasti priznavajo, da nobeno od obeh zadevnih posojil ni vključeno v Uredbo (ES) št. 69/2001 niti v Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 (15), vendar menijo, da spodbude za podjetja iz EU, ki so namenjene izvajanju podpornih programov zunaj EU, ne spadajo v področje uporabe člena 87(3) Pogodbe ES, zdaj člena 107(3) PDEU. |
| --- | --- |

(74)

In nenazadnje, italijanske oblasti priznavajo, da nobeno od obeh zadevnih posojil ni vključeno v Uredbo (ES) št. 69/2001 niti v Uredbo Komisije (ES) št. 70/2001 (15), vendar menijo, da spodbude za podjetja iz EU, ki so namenjene izvajanju podpornih programov zunaj EU, ne spadajo v področje uporabe člena 87(3) Pogodbe ES, zdaj člena 107(3) PDEU.

VI.   OCENA POMOČI

| (75) | Člen 107(1) PDEU navaja, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(75)

Člen 107(1) PDEU navaja, da je „vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (76) | Iz člena 107(1) PDEU izhaja, da morajo biti za to, da se ukrep šteje za državno pomoč, izpolnjeni štirje pogoji. Prvič, obstajati mora posredovanje države preko državnih sredstev. Drugič, to posredovanje mora prejemniku dajati selektivno prednost. Tretjič, pomoč mora vplivati na trgovino med državami članicami, in četrtič, pomoč mora izkrivljati oziroma bi lahko izkrivljala konkurenco. |
| --- | --- |

(76)

Iz člena 107(1) PDEU izhaja, da morajo biti za to, da se ukrep šteje za državno pomoč, izpolnjeni štirje pogoji. Prvič, obstajati mora posredovanje države preko državnih sredstev. Drugič, to posredovanje mora prejemniku dajati selektivno prednost. Tretjič, pomoč mora vplivati na trgovino med državami članicami, in četrtič, pomoč mora izkrivljati oziroma bi lahko izkrivljala konkurenco.

| (77) | Pojem državne pomoči se nanaša na vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in jo odobri država ali posrednik po naročilu države. Sodna praksa Evropskega sodišča zelo jasno določa, da ni razlike med pomočjo, ki jo neposredno dodeli država, in pomočjo, ki jo dodelijo javni ali zasebni subjekti po naročilu države. (16) |
| --- | --- |

(77)

Pojem državne pomoči se nanaša na vsako neposredno ali posredno dodeljeno prednost, ki se financira iz državnih sredstev in jo odobri država ali posrednik po naročilu države. Sodna praksa Evropskega sodišča zelo jasno določa, da ni razlike med pomočjo, ki jo neposredno dodeli država, in pomočjo, ki jo dodelijo javni ali zasebni subjekti po naročilu države. (16)

| (78) | Zadevno posojilo iz leta 1995 je dodelil odbor, ustanovljen v skladu s členom 2 zakona št. 394/81 (17), zadevno posojilo iz leta 2000 pa „Comitato Agevolazioni“ (18). |
| --- | --- |

(78)

Zadevno posojilo iz leta 1995 je dodelil odbor, ustanovljen v skladu s členom 2 zakona št. 394/81 (17), zadevno posojilo iz leta 2000 pa „Comitato Agevolazioni“ (18).

| (79) | Banka Mediocredito Centrale SpA (19) je leta 1995 s podjetjem WAM SpA sklenila pogodbo o financiranju, da bi izvršila sklep odbora, ustanovljenega v skladu s členom 2 zakona št. 394/81. Podjetje SIMESIT SpA (20) je leta 2000 s podjetjem WAM SpA sklenilo pogodbo o financiranju, da bi izvršil sklep „Comitato Agevolazioni“. |
| --- | --- |

(79)

Banka Mediocredito Centrale SpA (19) je leta 1995 s podjetjem WAM SpA sklenila pogodbo o financiranju, da bi izvršila sklep odbora, ustanovljenega v skladu s členom 2 zakona št. 394/81. Podjetje SIMESIT SpA (20) je leta 2000 s podjetjem WAM SpA sklenilo pogodbo o financiranju, da bi izvršil sklep „Comitato Agevolazioni“.

| (80) | V zadevnem primeru so pomoč iz državnih sredstev dodelili subjekti, ki so delovali v imenu italijanske države z namenom spodbujanja gospodarskih dejavnosti v skladu s smernicami, ki jih je določila država, zaradi česar je mogoče pomoč – v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča – pripisati državi (21). |
| --- | --- |

(80)

V zadevnem primeru so pomoč iz državnih sredstev dodelili subjekti, ki so delovali v imenu italijanske države z namenom spodbujanja gospodarskih dejavnosti v skladu s smernicami, ki jih je določila država, zaradi česar je mogoče pomoč – v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča – pripisati državi (21).

| (81) | Subvencionirana posojila izboljšujejo finančno stanje prejemnika pomoči in krijejo stroške, ki bi jih prejemnik sicer moral kriti sam, če bi izvajal program uveljavitve na trgu brez posredovanja države. Zato ukrepi državne pomoči iz pregleda podjetju WAM SpA dajejo selektivno prednost pred njegovimi konkurenti iz EU. |
| --- | --- |

(81)

Subvencionirana posojila izboljšujejo finančno stanje prejemnika pomoči in krijejo stroške, ki bi jih prejemnik sicer moral kriti sam, če bi izvajal program uveljavitve na trgu brez posredovanja države. Zato ukrepi državne pomoči iz pregleda podjetju WAM SpA dajejo selektivno prednost pred njegovimi konkurenti iz EU.

| (82) | Ker je podjetje WAM SpA dejavno na trgu za izdelavo in distribucijo polžnih transporterjev in dovajalnikov, zbiralnikov prahu in ventilov za industrijske obrate, ni nobenega dvoma, da podjetje WAM SpA opravlja gospodarsko dejavnost na tem trgu, kar ustreza opredelitvi podjetja po evropskem pravu (22). |
| --- | --- |

(82)

Ker je podjetje WAM SpA dejavno na trgu za izdelavo in distribucijo polžnih transporterjev in dovajalnikov, zbiralnikov prahu in ventilov za industrijske obrate, ni nobenega dvoma, da podjetje WAM SpA opravlja gospodarsko dejavnost na tem trgu, kar ustreza opredelitvi podjetja po evropskem pravu (22).

| (83) | Pomoč, dodeljeno podjetju WAM SpA, je mogoče šteti za selektivno prednost, dodeljeno podjetju. |
| --- | --- |

(83)

Pomoč, dodeljeno podjetju WAM SpA, je mogoče šteti za selektivno prednost, dodeljeno podjetju.

| (84) | Evropsko sodišče v sodbi z dne 30. aprila 2009 poudarja (23), da „tudi ko iz okoliščin, v katerih je bila državna pomoč dodeljena, izhaja, da lahko ta vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, mora Komisija navesti te okoliščine v obrazložitvi svoje odločbe“. Vendar pa Sodišče tudi meni, da Komisiji ni treba dokazati dejanskega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami, ampak mora le „proučiti, ali ta pomoč lahko vpliva na to trgovino in izkrivljanje konkurence“ (24). Poleg tega je Sodišče tudi odločilo, da „Komisija ni bila dolžna izvesti gospodarsko analizo resničnega položaja na zadevnem trgu ali zadevnih trgovinskih tokov med državami članicami niti ni bila dolžna dokazati dejanskega učinka spornih pomoči“, da bi dokazala, da so bili pogoji v zvezi z vplivom na trgovino in konkurenco izpolnjeni. |
| --- | --- |

(84)

Evropsko sodišče v sodbi z dne 30. aprila 2009 poudarja (23), da „tudi ko iz okoliščin, v katerih je bila državna pomoč dodeljena, izhaja, da lahko ta vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, mora Komisija navesti te okoliščine v obrazložitvi svoje odločbe“. Vendar pa Sodišče tudi meni, da Komisiji ni treba dokazati dejanskega vpliva pomoči na trgovino med državami članicami, ampak mora le „proučiti, ali ta pomoč lahko vpliva na to trgovino in izkrivljanje konkurence“ (24). Poleg tega je Sodišče tudi odločilo, da „Komisija ni bila dolžna izvesti gospodarsko analizo resničnega položaja na zadevnem trgu ali zadevnih trgovinskih tokov med državami članicami niti ni bila dolžna dokazati dejanskega učinka spornih pomoči“, da bi dokazala, da so bili pogoji v zvezi z vplivom na trgovino in konkurenco izpolnjeni.

| (85) | Podjetje WAM SpA deluje v EU in na mednarodnih trgih. Ima odvisne družbe v več državah članicah ter svoje izdelke prodaja po vsej EU in tudi zunaj nje. Med letoma 1995 in 1999 je podjetje dve tretjini prometa, tj. 10 milijonov EUR v absolutnih številkah, doseglo od prodaje na trgu EU, tretjino prometa pa od prodaje zunaj EU. Na teh trgih podjetje WAM SpA dejansko ali potencialno konkurira drugim podjetjem iz EU, ki so prav tako prisotna na mednarodnih trgih. Kakor je navedeno zgoraj (glej uvodno izjavo 34), so obstajali najmanj trije večji evropski proizvajalci filtrov za prah iz različnih držav članic, ki so delovali na mednarodnem trgu in ki bi lahko bili potencialni konkurenti podjetja WAM SpA na področju izvoza filtrov za prah na Japonsko ali Kitajsko (25). Ta podjetja so vsaj potencialno konkurirala podjetju WAM SpA, kajti če bi se podjetja odločila svoje izdelke izvažati na Japonsko ali Kitajsko, bi se znašla v slabšem izhodiščnem položaju kot podjetje WAM SpA, ki je za prodor na te trge prejelo pomoč. |
| --- | --- |

(85)

Podjetje WAM SpA deluje v EU in na mednarodnih trgih. Ima odvisne družbe v več državah članicah ter svoje izdelke prodaja po vsej EU in tudi zunaj nje. Med letoma 1995 in 1999 je podjetje dve tretjini prometa, tj. 10 milijonov EUR v absolutnih številkah, doseglo od prodaje na trgu EU, tretjino prometa pa od prodaje zunaj EU. Na teh trgih podjetje WAM SpA dejansko ali potencialno konkurira drugim podjetjem iz EU, ki so prav tako prisotna na mednarodnih trgih. Kakor je navedeno zgoraj (glej uvodno izjavo 34), so obstajali najmanj trije večji evropski proizvajalci filtrov za prah iz različnih držav članic, ki so delovali na mednarodnem trgu in ki bi lahko bili potencialni konkurenti podjetja WAM SpA na področju izvoza filtrov za prah na Japonsko ali Kitajsko (25). Ta podjetja so vsaj potencialno konkurirala podjetju WAM SpA, kajti če bi se podjetja odločila svoje izdelke izvažati na Japonsko ali Kitajsko, bi se znašla v slabšem izhodiščnem položaju kot podjetje WAM SpA, ki je za prodor na te trge prejelo pomoč.

| (86) | Poleg tega, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah 34 in 35, je imelo podjetje WAM SpA v zadevnem obdobju velik tržni delež tako na nacionalnem kot tudi na evropskem trgu. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 38, je bilo podjetje tržno prisotno tudi preko odvisne družbe v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah 34 in 35, je imelo podjetje WAM SpA v zadevnem obdobju velik tržni delež tako na nacionalnem kot tudi na evropskem trgu. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 38, je bilo podjetje tržno prisotno tudi preko odvisne družbe v drugi državi članici.

| (87) | Zaradi pomoči se je splošni položaj podjetja WAM SpA na trgu okrepil oziroma bi se lahko okrepil v primerjavi s podjetji iz drugih držav članic, ki niso le dejanski konkurenti, temveč tudi potencialni konkurenti podjetja WAM SpA V skladu z uveljavljeno sodno prakso „pomoči, ki so namenjene za zmanjšanje stroškov podjetja, ki bi jih to običajno moralo nositi v okviru tekočega poslovanja običajnih dejavnosti, načeloma izkrivljajo pogoje konkurence.“ (26) |
| --- | --- |

(87)

Zaradi pomoči se je splošni položaj podjetja WAM SpA na trgu okrepil oziroma bi se lahko okrepil v primerjavi s podjetji iz drugih držav članic, ki niso le dejanski konkurenti, temveč tudi potencialni konkurenti podjetja WAM SpA V skladu z uveljavljeno sodno prakso „pomoči, ki so namenjene za zmanjšanje stroškov podjetja, ki bi jih to običajno moralo nositi v okviru tekočega poslovanja običajnih dejavnosti, načeloma izkrivljajo pogoje konkurence.“ (26)

| (88) | V zadevnem primeru to ugotovitev podpirajo trije argumenti: |
| --- | --- |

(88)

V zadevnem primeru to ugotovitev podpirajo trije argumenti:

| (89) | Prvič, posojila za izvoz, dodeljena podjetju WAM SpA, bi lahko spremenila običajno konkurenčno tržno strukturo, zaradi česar bi podjetje WAM SpA v primerjavi z dejanskimi ali potencialnimi konkurenti iz EU lažje izvažalo svoje izdelke na tuje trge, saj bi morali njegovi konkurenti program za uveljavitev izvozne dejavnosti financirati iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(89)

Prvič, posojila za izvoz, dodeljena podjetju WAM SpA, bi lahko spremenila običajno konkurenčno tržno strukturo, zaradi česar bi podjetje WAM SpA v primerjavi z dejanskimi ali potencialnimi konkurenti iz EU lažje izvažalo svoje izdelke na tuje trge, saj bi morali njegovi konkurenti program za uveljavitev izvozne dejavnosti financirati iz lastnih sredstev.

| (90) | Drugič, podjetje WAM SpA je prejelo pomoč za vzpostavitev programa uveljavitve na trgu in s tem prihranilo nekaj sredstev. Ker je podjetje WAM SpA investiralo v uveljavitev na tujih trgih z namenom izvažanja svojih izdelkov, bi mu ti prihranki lahko posledično omogočili, da bi izdelke, izdelane v EU, izvažalo na trge zunaj EU po nižjih cenah ali z višjo maržo. |
| --- | --- |

(90)

Drugič, podjetje WAM SpA je prejelo pomoč za vzpostavitev programa uveljavitve na trgu in s tem prihranilo nekaj sredstev. Ker je podjetje WAM SpA investiralo v uveljavitev na tujih trgih z namenom izvažanja svojih izdelkov, bi mu ti prihranki lahko posledično omogočili, da bi izdelke, izdelane v EU, izvažalo na trge zunaj EU po nižjih cenah ali z višjo maržo.

| (91) | Tretjič, ker je denar zamenljiv, bi lahko podjetje dobiček iz te dejavnosti ponovno investiralo znotraj EU. Druga možnost je ta, da podjetje WAM SpA, ker je prejelo pomoč, ni imelo stroškov za uveljavitev na tujih trgih in je lahko denar, privarčevan za okrepitev svojega položaja na trgu EU, uporabilo za druge namene (27). Poleg tega bi lahko podjetje po izvedenem izvozu dobiček iz te dejavnosti ponovno investiralo znotraj EU. |
| --- | --- |

(91)

Tretjič, ker je denar zamenljiv, bi lahko podjetje dobiček iz te dejavnosti ponovno investiralo znotraj EU. Druga možnost je ta, da podjetje WAM SpA, ker je prejelo pomoč, ni imelo stroškov za uveljavitev na tujih trgih in je lahko denar, privarčevan za okrepitev svojega položaja na trgu EU, uporabilo za druge namene (27). Poleg tega bi lahko podjetje po izvedenem izvozu dobiček iz te dejavnosti ponovno investiralo znotraj EU.

| (92) | V vseh treh primerih bi pomoč imela neposreden vpliv na trg EU in škodljiv učinek na konkurente podjetja WAM SpA v EU. |
| --- | --- |

(92)

V vseh treh primerih bi pomoč imela neposreden vpliv na trg EU in škodljiv učinek na konkurente podjetja WAM SpA v EU.

| (93) | Podobno je ustaljena sodna praksa, da „se, kadar pomoč države članice okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj EU, šteje, da pomoč vpliva na ta podjetja“ (28). Ker je pomoč, ki jo je Italija dodelila podjetju WAM SpA, okrepila njegov položaj v razmerju do njegovih dejanskih ali potencialnih konkurentov v EU, kakor je pojasnjeno zgoraj, je imela ta pomoč tudi vpliv na trgovino znotraj EU. |
| --- | --- |

(93)

Podobno je ustaljena sodna praksa, da „se, kadar pomoč države članice okrepi položaj enega podjetja v razmerju do drugih konkurenčnih podjetij v trgovini znotraj EU, šteje, da pomoč vpliva na ta podjetja“ (28). Ker je pomoč, ki jo je Italija dodelila podjetju WAM SpA, okrepila njegov položaj v razmerju do njegovih dejanskih ali potencialnih konkurentov v EU, kakor je pojasnjeno zgoraj, je imela ta pomoč tudi vpliv na trgovino znotraj EU.

| (94) | V zvezi z zneskom pomoči je Evropsko sodišče v zadevah Philip Morris proti Komisiji
   (29) in Francija proti Komisiji
   (30) odločilo, da kljub relativno nizkemu znesku pomoči ali majhnosti podjetja še vedno obstaja možnost, da pomoč škodljivo vpliva na trgovino znotraj EU. V enakem smislu je Sodišče prve stopnje v zadevi Vlaams Gewest proti Komisiji
   (31) navedlo, da „lahko celo relativno majhen znesek škodljivo vpliva na trgovino med državami članicami, če obstaja močna konkurenca v sektorjih, v katerih so podjetja dejavna“. Poleg tega je Evropsko sodišče v zadevi Heiser
   (32) navedlo, da ne obstaja prag ali odstotek, do katerega bi se lahko štelo, da trgovina med državami članicami ni prizadeta. |
| --- | --- |

(94)

V zvezi z zneskom pomoči je Evropsko sodišče v zadevah Philip Morris proti Komisiji
   (29) in Francija proti Komisiji
   (30) odločilo, da kljub relativno nizkemu znesku pomoči ali majhnosti podjetja še vedno obstaja možnost, da pomoč škodljivo vpliva na trgovino znotraj EU. V enakem smislu je Sodišče prve stopnje v zadevi Vlaams Gewest proti Komisiji
   (31) navedlo, da „lahko celo relativno majhen znesek škodljivo vpliva na trgovino med državami članicami, če obstaja močna konkurenca v sektorjih, v katerih so podjetja dejavna“. Poleg tega je Evropsko sodišče v zadevi Heiser
   (32) navedlo, da ne obstaja prag ali odstotek, do katerega bi se lahko štelo, da trgovina med državami članicami ni prizadeta.

| (95) | V zadevnem primeru torej relativno nizek znesek pomoči ne nasprotuje ugotovitvi, da lahko obstaja vpliv na trgovino znotraj EU in na konkurenco. Čeprav je znesek pomoči precej nizek, zaradi intenzivne narave obstoječe in tudi potencialne konkurence v sektorju, v katerem deluje podjetje WAM SpA, obstaja tveganje, da bi bila konkurenca izkrivljena, trgovina znotraj EU pa prizadeta. |
| --- | --- |

(95)

V zadevnem primeru torej relativno nizek znesek pomoči ne nasprotuje ugotovitvi, da lahko obstaja vpliv na trgovino znotraj EU in na konkurenco. Čeprav je znesek pomoči precej nizek, zaradi intenzivne narave obstoječe in tudi potencialne konkurence v sektorju, v katerem deluje podjetje WAM SpA, obstaja tveganje, da bi bila konkurenca izkrivljena, trgovina znotraj EU pa prizadeta.

| (96) | Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče skleniti, da je zelo verjetno, da bo pomoč, ki jo je Italija dodelila podjetju WAM SpA, škodljivo vplivala na trgovino in izkrivljala konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(96)

Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče skleniti, da je zelo verjetno, da bo pomoč, ki jo je Italija dodelila podjetju WAM SpA, škodljivo vplivala na trgovino in izkrivljala konkurenco na notranjem trgu.

| (97) | Sledi, da javna podpora, dana podjetju WAM SpA, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(97)

Sledi, da javna podpora, dana podjetju WAM SpA, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (98) | V skladu z načelom tempus regis actum je treba pri sprejemanju sklepa za nepriglašeno pomoč uporabiti veljavna postopkovna pravila, razen če je izrecno določeno drugače (33). |
| --- | --- |

(98)

V skladu z načelom tempus regis actum je treba pri sprejemanju sklepa za nepriglašeno pomoč uporabiti veljavna postopkovna pravila, razen če je izrecno določeno drugače (33).

| (99) | Ker pravila o izjemah (tudi pravila de minimis) določene ukrepe pomoči izvzemajo iz obveznosti proglasitve in centralizirani sistem nadzora državnih pomoči nadomeščajo z decentraliziranim sistemom nadzora državnih pomoči, se šteje, da so postopkovne narave. |
| --- | --- |

(99)

Ker pravila o izjemah (tudi pravila de minimis) določene ukrepe pomoči izvzemajo iz obveznosti proglasitve in centralizirani sistem nadzora državnih pomoči nadomeščajo z decentraliziranim sistemom nadzora državnih pomoči, se šteje, da so postopkovne narave.

| (100) | Čeprav je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave izrazila dvom glede možnosti izvzetja pomoči v skladu z uredbama Komisije (ES) št. 69/2001 in (ES) št. 70/2001, je treba v zadevnem primeru uporabiti ustrezna pravila, ki so veljala v času sklepa, tj. Uredbo Komisije (ES) št. 1998/2006 (34). Podobno Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (35) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008) velja za posamezno pomoč, dodeljeno pred njenim začetkom veljavnosti, če pomoč izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, razen člena 9. |
| --- | --- |

(100)

Čeprav je Komisija v sklepu o začetku formalnega postopka preiskave izrazila dvom glede možnosti izvzetja pomoči v skladu z uredbama Komisije (ES) št. 69/2001 in (ES) št. 70/2001, je treba v zadevnem primeru uporabiti ustrezna pravila, ki so veljala v času sklepa, tj. Uredbo Komisije (ES) št. 1998/2006 (34). Podobno Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (35) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008) velja za posamezno pomoč, dodeljeno pred njenim začetkom veljavnosti, če pomoč izpolnjuje vse pogoje iz te uredbe, razen člena 9.

| (101) | Italijanske oblasti so v dopisu z dne 11. oktobra 1999 izjavile, da je bila pravna podlaga za pomoč, odobreno podjetju WAM SpA, in sicer zakon št. 394 z dne 29. junija 1981, Komisiji in Svetovni trgovinski organizaciji (STO) priglašena v skladu s členom 25 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih (WTO-GATT 1994) (36). |
| --- | --- |

(101)

Italijanske oblasti so v dopisu z dne 11. oktobra 1999 izjavile, da je bila pravna podlaga za pomoč, odobreno podjetju WAM SpA, in sicer zakon št. 394 z dne 29. junija 1981, Komisiji in Svetovni trgovinski organizaciji (STO) priglašena v skladu s členom 25 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih (WTO-GATT 1994) (36).

| (102) | Komisija opozarja, da želijo italijanske oblasti kot priglasitev označiti obvestilo z zelo jedrnatimi podatki, vsaj od šestega poročila (1996) dalje, ki se nanašajo na shemo v razporedu pomoči, ki je bil predložen Komisiji bodisi za namen prenosa Odboru STO za subvencije ali za namen letnega poročila o državni pomoči v EU. Komisija je bila obveščena tudi o obstoju sheme v okviru raziskave o nacionalnih shemah podpor za tuje neposredne naložbe zunaj EU, ki obstajajo v državah članicah. |
| --- | --- |

(102)

Komisija opozarja, da želijo italijanske oblasti kot priglasitev označiti obvestilo z zelo jedrnatimi podatki, vsaj od šestega poročila (1996) dalje, ki se nanašajo na shemo v razporedu pomoči, ki je bil predložen Komisiji bodisi za namen prenosa Odboru STO za subvencije ali za namen letnega poročila o državni pomoči v EU. Komisija je bila obveščena tudi o obstoju sheme v okviru raziskave o nacionalnih shemah podpor za tuje neposredne naložbe zunaj EU, ki obstajajo v državah članicah.

| (103) | Vendar pa takšnih obvestil ni mogoče šteti za skladne s členom 88(3) Pogodbe ES, zdaj členom 108(3) PDEU, ki navaja, da „mora biti Komisija obveščena o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe“. |
| --- | --- |

(103)

Vendar pa takšnih obvestil ni mogoče šteti za skladne s členom 88(3) Pogodbe ES, zdaj členom 108(3) PDEU, ki navaja, da „mora biti Komisija obveščena o vseh načrtih za dodelitev ali spremembo pomoči dovolj zgodaj, da lahko predloži pripombe“.

| (104) | Ker navedena shema pomoči, kar se tiče združljivosti s pravili glede državnih pomoči, ni bila predhodno priglašena Komisiji, je bila izvedena v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES, zdaj členom 108(3) PDEU, in je zato nezakonita. Ker je bila pomoč za podjetje WAM SpA dodeljena po tej shemi, je zato nezakonita, razen skupinsko izvzete pomoči. |
| --- | --- |

(104)

Ker navedena shema pomoči, kar se tiče združljivosti s pravili glede državnih pomoči, ni bila predhodno priglašena Komisiji, je bila izvedena v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES, zdaj členom 108(3) PDEU, in je zato nezakonita. Ker je bila pomoč za podjetje WAM SpA dodeljena po tej shemi, je zato nezakonita, razen skupinsko izvzete pomoči.

| (105) | Komisija mora preveriti, ali je mogoče pomoč, dodeljeno podjetju WAM SpA, izvzeti na podlagi pravil de minimis. |
| --- | --- |

(105)

Komisija mora preveriti, ali je mogoče pomoč, dodeljeno podjetju WAM SpA, izvzeti na podlagi pravil de minimis.

| (106) | V enakem smislu, po ugotovitvi, da ukrepi iz pregleda pomenijo državno pomoč v okviru člena 107(1) PDEU, je treba to pomoč oceniti z vidika združljivosti v skladu z zadevnimi pravili glede državnih pomoči. |
| --- | --- |

(106)

V enakem smislu, po ugotovitvi, da ukrepi iz pregleda pomenijo državno pomoč v okviru člena 107(1) PDEU, je treba to pomoč oceniti z vidika združljivosti v skladu z zadevnimi pravili glede državnih pomoči.

| (107) | Italijanska vlada je predložila dokaze, da je podjetje WAM SpA v času, ko mu je bilo odobreno prvo posojilo (1995), izpolnjevalo vse zahteve za obravnavo kot MSP v smislu Priporočila Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij (37). Natančneje, podjetje WAM SpA je bilo srednje veliko podjetje, saj je zaposlovalo 163 ljudi, imelo 16,8 milijona EUR letnega prometa, njegov bilančni rezultat pa je bil 20,1 milijona EUR. Nadzorovali sta ga dve finančni družbi, ki sta bili v smislu zgoraj navedenega priporočila sami MSP. |
| --- | --- |

(107)

Italijanska vlada je predložila dokaze, da je podjetje WAM SpA v času, ko mu je bilo odobreno prvo posojilo (1995), izpolnjevalo vse zahteve za obravnavo kot MSP v smislu Priporočila Komisije 96/280/ES z dne 3. aprila 1996 o opredelitvi majhnih in srednje velikih podjetij (37). Natančneje, podjetje WAM SpA je bilo srednje veliko podjetje, saj je zaposlovalo 163 ljudi, imelo 16,8 milijona EUR letnega prometa, njegov bilančni rezultat pa je bil 20,1 milijona EUR. Nadzorovali sta ga dve finančni družbi, ki sta bili v smislu zgoraj navedenega priporočila sami MSP.

| (108) | V zadevnem primeru analiza Komisije temelji na dejanskih izdatkih, upoštevanih pri dodelitvi posojila (glej preglednico v uvodni izjavi 44). |
| --- | --- |

(108)

V zadevnem primeru analiza Komisije temelji na dejanskih izdatkih, upoštevanih pri dodelitvi posojila (glej preglednico v uvodni izjavi 44).

| (109) | Ob upoštevanju, da je bil namen posojilne pogodbe subvencionirati program uveljavitve na trgu in zlasti subvencionirati izvozna podjetja, ki prodirajo na trge zunaj Evropske unije, je zadevno pomoč treba označiti kot izvozno pomoč, tj. kot pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom, saj je neposredno povezana z vzpostavljanjem in delovanjem distribucijskega omrežja oziroma z drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo. Podobno je bil glavni cilj programa uveljavitve na trgu prodaja izdelkov podjetja WAM SpA na japonskem trgu. To je še en razlog, zakaj pomoči ni mogoče označiti kot povezane z neposrednimi tujimi naložbami. |
| --- | --- |

(109)

Ob upoštevanju, da je bil namen posojilne pogodbe subvencionirati program uveljavitve na trgu in zlasti subvencionirati izvozna podjetja, ki prodirajo na trge zunaj Evropske unije, je zadevno pomoč treba označiti kot izvozno pomoč, tj. kot pomoč za dejavnosti, povezane z izvozom, saj je neposredno povezana z vzpostavljanjem in delovanjem distribucijskega omrežja oziroma z drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo. Podobno je bil glavni cilj programa uveljavitve na trgu prodaja izdelkov podjetja WAM SpA na japonskem trgu. To je še en razlog, zakaj pomoči ni mogoče označiti kot povezane z neposrednimi tujimi naložbami.

| (110) | Uredba (ES) št. 1998/2006 iz svojega področja uporabe izključuje izvozno pomoč. Člen 1(d) dejansko določa, da ta uredba ne velja za „pomoči za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice, kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, z ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo“. |
| --- | --- |

(110)

Uredba (ES) št. 1998/2006 iz svojega področja uporabe izključuje izvozno pomoč. Člen 1(d) dejansko določa, da ta uredba ne velja za „pomoči za z izvozom povezane dejavnosti v tretje države ali države članice, kot je pomoč, neposredno povezana z izvoženimi količinami, z ustanovitvijo in delovanjem distribucijske mreže ali drugimi tekočimi izdatki, povezanimi z izvozno dejavnostjo“.

| (111) | Vendar pa člen 5 Uredbe (ES) št. 1998/2006 določa, da se pomoč, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 1, oceni v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili. |
| --- | --- |

(111)

Vendar pa člen 5 Uredbe (ES) št. 1998/2006 določa, da se pomoč, ki ne izpolnjuje pogojev iz člena 1, oceni v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili.

| (112) | Ker je bila pomoč dodeljena leta 1995, ko so veljale smernice za MSP iz leta 1992, je treba uporabiti te smernice (38). Te smernice iz področja uporabe niso izrecno izključile izvozne pomoči. Vendar ker v zadevnem primeru del pomoči presega dovoljeni prag de minimis (50 000 EUR), je treba celotno pomoč označiti kot pomoč, ki ne spada v izjemo de minimis, in zato je treba pomoč obravnavati kot državna pomoč (39). |
| --- | --- |

(112)

Ker je bila pomoč dodeljena leta 1995, ko so veljale smernice za MSP iz leta 1992, je treba uporabiti te smernice (38). Te smernice iz področja uporabe niso izrecno izključile izvozne pomoči. Vendar ker v zadevnem primeru del pomoči presega dovoljeni prag de minimis (50 000 EUR), je treba celotno pomoč označiti kot pomoč, ki ne spada v izjemo de minimis, in zato je treba pomoč obravnavati kot državna pomoč (39).

| (113) | Po ugotovitvi, da je ukrep državna pomoč, je treba ugotoviti, ali je ta pomoč združljiva z notranjim trgom v skladu s pravili o državni pomoči. |
| --- | --- |

(113)

Po ugotovitvi, da je ukrep državna pomoč, je treba ugotoviti, ali je ta pomoč združljiva z notranjim trgom v skladu s pravili o državni pomoči.

| (114) | Člen 44(2) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 določa, da je treba vsako pomoč, dodeljeno pred začetkom veljavnosti Uredbe, ki ne izpolnjuje niti pogojev iz Uredbe niti pogojev iz uredb (ES) št. 68/2001 (40), (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 (41) ali (ES) št. 1628/2006 (42), oceniti v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili, ki so veljala v času dodelitve pomoči. |
| --- | --- |

(114)

Člen 44(2) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 določa, da je treba vsako pomoč, dodeljeno pred začetkom veljavnosti Uredbe, ki ne izpolnjuje niti pogojev iz Uredbe niti pogojev iz uredb (ES) št. 68/2001 (40), (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 (41) ali (ES) št. 1628/2006 (42), oceniti v skladu z ustreznimi okviri, smernicami, sporočili in obvestili, ki so veljala v času dodelitve pomoči.

| (115) | V zadevnem primeru Uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 ne velja, saj uvaja dodaten ukrep – preverjanje spodbujevalnega učinka projekta ali dejavnosti še pred njenim začetkom – česar pa Italija ni izvedla. Zato na podlagi člena 8(6) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 celotnega ukrepa pomoči ni mogoče izvzeti na podlagi zadevne uredbe. Poleg tega stroškov iz preglednice v odstavku 44 in odstavka 118 ni mogoče skupinsko izvzeti na podlagi uredb (ES) št. 68/2001, (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 ali (ES) št. 1628/2006, saj pogoji iz teh uredb niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(115)

V zadevnem primeru Uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 ne velja, saj uvaja dodaten ukrep – preverjanje spodbujevalnega učinka projekta ali dejavnosti še pred njenim začetkom – česar pa Italija ni izvedla. Zato na podlagi člena 8(6) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 celotnega ukrepa pomoči ni mogoče izvzeti na podlagi zadevne uredbe. Poleg tega stroškov iz preglednice v odstavku 44 in odstavka 118 ni mogoče skupinsko izvzeti na podlagi uredb (ES) št. 68/2001, (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 ali (ES) št. 1628/2006, saj pogoji iz teh uredb niso izpolnjeni.

| (116) | Ker noben od teh instrumentov ne utemeljuje združljivosti pomoči, je treba pomoč oceniti na podlagi smernic za MSP iz leta 1992, saj te smernice vsebujejo materialna pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči leta 1995 (43). |
| --- | --- |

(116)

Ker noben od teh instrumentov ne utemeljuje združljivosti pomoči, je treba pomoč oceniti na podlagi smernic za MSP iz leta 1992, saj te smernice vsebujejo materialna pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči leta 1995 (43).

| (117) | Del pomoči je mogoče označiti kot združljivega z notranjim trgom na podlagi smernic za MSP iz leta 1992. Zlasti je kot združljivo mogoče označiti pomoč za svetovalne storitve (29,43 milijona ITL) in tržne raziskave (40,95 milijona ITL), saj je ta pomoč skladna s točko 4.3 „Pomoč za svetovalno pomoč, usposabljanje in razširjanje znanja“. Pomoč za udeležbo na sejmih in razstavah (12,19 milijona ITL) je mogoče obravnavati kot združljivo s smernicami za MSP iz leta 1992 na podlagi točke 4.5 „Pomoč za druge namene“, saj jo je mogoče označiti kot pomoč za druge načine spodbujanja MSP, kot je npr. spodbujanje sodelovanja. Preostale pomoči (glej preglednico v uvodni izjavi 44) ni mogoče šteti za združljivo, saj ta pomoč ni bila namenjena podpori produktivnim naložbam niti kateremu koli drugemu dopustnemu cilju iz smernic za MSP iz leta 1992, tj. pomoč za splošne naložbe zunaj in znotraj nacionalnih območij, ki prejemajo pomoč, pomoč za naložbe v varstvo okolja ter pomoč za raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

(117)

Del pomoči je mogoče označiti kot združljivega z notranjim trgom na podlagi smernic za MSP iz leta 1992. Zlasti je kot združljivo mogoče označiti pomoč za svetovalne storitve (29,43 milijona ITL) in tržne raziskave (40,95 milijona ITL), saj je ta pomoč skladna s točko 4.3 „Pomoč za svetovalno pomoč, usposabljanje in razširjanje znanja“. Pomoč za udeležbo na sejmih in razstavah (12,19 milijona ITL) je mogoče obravnavati kot združljivo s smernicami za MSP iz leta 1992 na podlagi točke 4.5 „Pomoč za druge namene“, saj jo je mogoče označiti kot pomoč za druge načine spodbujanja MSP, kot je npr. spodbujanje sodelovanja. Preostale pomoči (glej preglednico v uvodni izjavi 44) ni mogoče šteti za združljivo, saj ta pomoč ni bila namenjena podpori produktivnim naložbam niti kateremu koli drugemu dopustnemu cilju iz smernic za MSP iz leta 1992, tj. pomoč za splošne naložbe zunaj in znotraj nacionalnih območij, ki prejemajo pomoč, pomoč za naložbe v varstvo okolja ter pomoč za raziskave in razvoj.

| (118) | V skladu s tem Komisija meni, da večino upravičenih stroškov, namenjenih ustanovitvi trajnih struktur v tujini, ki jih je italijanska vlada upoštevala pri odobritvi prvega subvencioniranega posojila podjetju WAM SpA v letu 1995, nikakor ni mogoče obravnavati kot produktivno naložbo; nasprotno, to pomoč je treba označiti kot pomoč za tekoče poslovanje. Upravičeni stroški: najemnina za prostore, zavarovanje in stroški objektov (122,56 milijona ITL) in stroški poslovanja, kot so stroški za osebje, pohištvo in opremo za prostore (556,94 milijona ITL), so stroški, ki bi jih podjetje moralo kriti samo; enako velja za vzorce in nadomestne dele za poprodajne storitve (38,23 milijona ITL). Podobno, v zvezi z upravičenimi stroški, namenjenimi podpori pospeševanja prodaje, Komisija meni, da stroški skladiščenja blaga (456,28 milijona ITL) niso skladni s smernicami za MSP iz leta 1992, saj jih ni mogoče šteti za začetno naložbo; s smernicami niso skladni niti stroški za oglaševanje (94,39 milijona ITL) in poslovna potovanja (7,52 milijona ITL). |
| --- | --- |

(118)

V skladu s tem Komisija meni, da večino upravičenih stroškov, namenjenih ustanovitvi trajnih struktur v tujini, ki jih je italijanska vlada upoštevala pri odobritvi prvega subvencioniranega posojila podjetju WAM SpA v letu 1995, nikakor ni mogoče obravnavati kot produktivno naložbo; nasprotno, to pomoč je treba označiti kot pomoč za tekoče poslovanje. Upravičeni stroški: najemnina za prostore, zavarovanje in stroški objektov (122,56 milijona ITL) in stroški poslovanja, kot so stroški za osebje, pohištvo in opremo za prostore (556,94 milijona ITL), so stroški, ki bi jih podjetje moralo kriti samo; enako velja za vzorce in nadomestne dele za poprodajne storitve (38,23 milijona ITL). Podobno, v zvezi z upravičenimi stroški, namenjenimi podpori pospeševanja prodaje, Komisija meni, da stroški skladiščenja blaga (456,28 milijona ITL) niso skladni s smernicami za MSP iz leta 1992, saj jih ni mogoče šteti za začetno naložbo; s smernicami niso skladni niti stroški za oglaševanje (94,39 milijona ITL) in poslovna potovanja (7,52 milijona ITL).

| (119) | Na podlagi zgornje ocene je Komisija sklenila naslednje:






  (a) | del pomoči v zvezi s pomočjo za svetovalne storitve (29,43 milijona ITL) in tržne raziskave (40,95 milijona ITL) ter pomoč za udeležbo na sejmih in razstavah (12,19 milijona ITL) predstavljata državno pomoč, združljivo z notranjim trgom na podlagi smernic za MSP iz leta 1992; del pomoči, ki ni naveden pod točko (a) (glej uvodno izjavo 118) predstavlja državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- | --- |

(119)

Na podlagi zgornje ocene je Komisija sklenila naslednje:

(a)

del pomoči v zvezi s pomočjo za svetovalne storitve (29,43 milijona ITL) in tržne raziskave (40,95 milijona ITL) ter pomoč za udeležbo na sejmih in razstavah (12,19 milijona ITL) predstavljata državno pomoč, združljivo z notranjim trgom na podlagi smernic za MSP iz leta 1992; del pomoči, ki ni naveden pod točko (a) (glej uvodno izjavo 118) predstavlja državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (120) | Leta 2000, ko je bil dodeljen drugi znesek pomoči, je bilo podjetje WAM SpA, kakor so priznale tudi italijanske oblasti, veliko podjetje. Poleg tega se podjetje ni nahajalo v regiji prejemnici pomoči. |
| --- | --- |

(120)

Leta 2000, ko je bil dodeljen drugi znesek pomoči, je bilo podjetje WAM SpA, kakor so priznale tudi italijanske oblasti, veliko podjetje. Poleg tega se podjetje ni nahajalo v regiji prejemnici pomoči.

| (121) | Posojilo iz leta 2000 je mogoče obravnavati tudi kot izvozno pomoč podjetju WAM SpA, saj je bil cilj tega posojila enak cilju posojila iz leta 1995, namenjeno pa je bilo prodoru in izvozu na tuje trge (natančneje na kitajski trg). Jasno je, da pomoč za tehnično pomoč, prostore za delavnice in osebje v tujini (en vodja prodaje, en generalni direktor, štirje zaposleni in šest tehnikov) ni bila namenjena za nič drugega kot za komercialne dejavnosti. Zato argumenti, uporabljeni za posojilo iz leta 1995, veljajo tudi za posojilo iz leta 2000. |
| --- | --- |

(121)

Posojilo iz leta 2000 je mogoče obravnavati tudi kot izvozno pomoč podjetju WAM SpA, saj je bil cilj tega posojila enak cilju posojila iz leta 1995, namenjeno pa je bilo prodoru in izvozu na tuje trge (natančneje na kitajski trg). Jasno je, da pomoč za tehnično pomoč, prostore za delavnice in osebje v tujini (en vodja prodaje, en generalni direktor, štirje zaposleni in šest tehnikov) ni bila namenjena za nič drugega kot za komercialne dejavnosti. Zato argumenti, uporabljeni za posojilo iz leta 1995, veljajo tudi za posojilo iz leta 2000.

| (122) | Poleg tega je bilo besedilo, uporabljeno za opredelitev prvega posojila za podjetje WAM SpA kot spodbude za izvedbo programov uveljavitve na trgu, uporabljeno tudi v pogodbi za dodelitev pomoči leta 2000. Treba je tudi poudariti, da bi morala ta program skupaj izvajati podjetje WAM SpA in lokalno podjetje WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, ki je v izključni lasti podjetja WAM SpA. To dokazuje, da je podjetje WAM SpA na tem trgu že prisotno. |
| --- | --- |

(122)

Poleg tega je bilo besedilo, uporabljeno za opredelitev prvega posojila za podjetje WAM SpA kot spodbude za izvedbo programov uveljavitve na trgu, uporabljeno tudi v pogodbi za dodelitev pomoči leta 2000. Treba je tudi poudariti, da bi morala ta program skupaj izvajati podjetje WAM SpA in lokalno podjetje WAM Bulk Handling Machinery Shangai Co Ltd, ki je v izključni lasti podjetja WAM SpA. To dokazuje, da je podjetje WAM SpA na tem trgu že prisotno.

| (123) | Ker je zadevna pomoč izvozna pomoč, Uredba (ES) št. 1998/2006, kakor je bilo navedeno zgoraj, ne velja. |
| --- | --- |

(123)

Ker je zadevna pomoč izvozna pomoč, Uredba (ES) št. 1998/2006, kakor je bilo navedeno zgoraj, ne velja.

| (124) | Zato je treba oceniti združljivost pomoči z notranjim trgom. Komisija meni, da postopkovno pravilo, veljavno v času sprejetja sklepa, tj. Uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008, ne velja za zadevni primer. Ta uredba uvaja dodaten ukrep – preverjanje spodbujevalnega učinka projekta ali dejavnosti, še preden se ta začne – česar pa Italija ni storila. Zato na podlagi člena 8(6) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 celotnega ukrepa pomoči ni mogoče izvzeti na podlagi zadevne uredbe. V skladu s členom 44(2) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 je treba oceniti združljivost pomoči z uredbami (ES) št. 68/2001, (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 in (ES) št. 1628/2006. |
| --- | --- |

(124)

Zato je treba oceniti združljivost pomoči z notranjim trgom. Komisija meni, da postopkovno pravilo, veljavno v času sprejetja sklepa, tj. Uredba o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008, ne velja za zadevni primer. Ta uredba uvaja dodaten ukrep – preverjanje spodbujevalnega učinka projekta ali dejavnosti, še preden se ta začne – česar pa Italija ni storila. Zato na podlagi člena 8(6) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 celotnega ukrepa pomoči ni mogoče izvzeti na podlagi zadevne uredbe. V skladu s členom 44(2) Uredbe o splošnih skupinskih izjemah iz leta 2008 je treba oceniti združljivost pomoči z uredbami (ES) št. 68/2001, (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 in (ES) št. 1628/2006.

| (125) | Komisija meni, da je stroške za usposabljanje, podrobneje opisane v dopisu z dne 22. julija 2003 (25 240 EUR od celotnega posojila v višini 1,8 milijona EUR) (kakor je prikazano v preglednici iz uvodne izjave 65), mogoče izvzeti na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (44) in so zato združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES, zdaj členom 107(3) PDEU, ne glede na to, ali ocena temelji na členu 4(2) (posebno usposabljanje) ali členu 4(3) (splošno usposabljanje). |
| --- | --- |

(125)

Komisija meni, da je stroške za usposabljanje, podrobneje opisane v dopisu z dne 22. julija 2003 (25 240 EUR od celotnega posojila v višini 1,8 milijona EUR) (kakor je prikazano v preglednici iz uvodne izjave 65), mogoče izvzeti na podlagi člena 4 Uredbe (ES) št. 68/2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (44) in so zato združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 87(3) Pogodbe ES, zdaj členom 107(3) PDEU, ne glede na to, ali ocena temelji na členu 4(2) (posebno usposabljanje) ali členu 4(3) (splošno usposabljanje).

| (126) | Vendar pa preostanka zadevne pomoči ni mogoče šteti za združljivega na podlagi uredb (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 ali (ES) št. 1628/2006 oziroma na kateri koli drugi pravni podlagi, saj ne podpira nobenega drugega horizontalnega cilja Evropske unije v smislu člena 107(3) PDEU, kot so npr. raziskave in razvoj, zaposlovanje, okolje ali reševanje in prestrukturiranje v smislu zadevnih smernic, okvirov in uredb. |
| --- | --- |

(126)

Vendar pa preostanka zadevne pomoči ni mogoče šteti za združljivega na podlagi uredb (ES) št. 70/2001, (ES) št. 2204/2002 ali (ES) št. 1628/2006 oziroma na kateri koli drugi pravni podlagi, saj ne podpira nobenega drugega horizontalnega cilja Evropske unije v smislu člena 107(3) PDEU, kot so npr. raziskave in razvoj, zaposlovanje, okolje ali reševanje in prestrukturiranje v smislu zadevnih smernic, okvirov in uredb.

| (127) | Zato je treba zaključiti, da pomoč, dodeljena z drugim posojilom, ni združljiva z notranjim trgom, razen združljivega dela pomoči za usposabljanje, kakor je opisano zgoraj, in sicer zato, ker so dejavnosti, povezane z izvozom, izvzete iz uporabe Uredbe št. 1998/2006 in jih ni mogoče šteti za združljive s členom 107(3)(c) PDEU ali katero koli drugo pravno podlago. |
| --- | --- |

(127)

Zato je treba zaključiti, da pomoč, dodeljena z drugim posojilom, ni združljiva z notranjim trgom, razen združljivega dela pomoči za usposabljanje, kakor je opisano zgoraj, in sicer zato, ker so dejavnosti, povezane z izvozom, izvzete iz uporabe Uredbe št. 1998/2006 in jih ni mogoče šteti za združljive s členom 107(3)(c) PDEU ali katero koli drugo pravno podlago.

| (128) | Italijanske oblasti so v zvezi s spremembo obrestne mere v obdobju odplačevanja trdile, da v okviru italijanskega pravnega sistema dejansko obstajajo splošna pravila, ki dovoljujejo takšno znižanje. Vendar pa se ministrski odlok z dne 31. marca 2000, ki je edina pravna podlaga, navedena v ta namen, nanaša samo na pobude, financirane z zakonoma št. 394/81 in 304/1990, in je zato zelo omejevalen. Treba je tudi poudariti, da ni bil predložen noben drug dokaz, da je bila obrestna mera v zvezi z zadevno pomočjo spremenjena (45). |
| --- | --- |

(128)

Italijanske oblasti so v zvezi s spremembo obrestne mere v obdobju odplačevanja trdile, da v okviru italijanskega pravnega sistema dejansko obstajajo splošna pravila, ki dovoljujejo takšno znižanje. Vendar pa se ministrski odlok z dne 31. marca 2000, ki je edina pravna podlaga, navedena v ta namen, nanaša samo na pobude, financirane z zakonoma št. 394/81 in 304/1990, in je zato zelo omejevalen. Treba je tudi poudariti, da ni bil predložen noben drug dokaz, da je bila obrestna mera v zvezi z zadevno pomočjo spremenjena (45).

| (129) | Italijanske oblasti trdijo, da je treba pri obeh posojilih od njunih zneskov odšteti stroške obvezne bančne garancije, ki se zahteva pred odobritvijo posojil. Komisija meni, da bi, prvič, takšno garancijo oziroma njeno ustreznico običajno zahtevala tudi zasebna kreditna institucija, ki dodeljuje posojila v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Drugič, specifikacije, priložene pogodbi, določajo, da prekrivanje pomoči za isti program ni dovoljeno, z izjemo pomoči, povezane z garancijo, ki se zato sama šteje za upravičeno do pomoči. |
| --- | --- |

(129)

Italijanske oblasti trdijo, da je treba pri obeh posojilih od njunih zneskov odšteti stroške obvezne bančne garancije, ki se zahteva pred odobritvijo posojil. Komisija meni, da bi, prvič, takšno garancijo oziroma njeno ustreznico običajno zahtevala tudi zasebna kreditna institucija, ki dodeljuje posojila v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji. Drugič, specifikacije, priložene pogodbi, določajo, da prekrivanje pomoči za isti program ni dovoljeno, z izjemo pomoči, povezane z garancijo, ki se zato sama šteje za upravičeno do pomoči.

VII.   ZAKLJUČNE OPOMBE

| (130) | Komisija ugotavlja, da izjeme iz člena 107(2) (a) do (c) (46) PDEU ne veljajo za zadevni posojili, saj nista namenjeni za nobenega od ciljev, navedenih v tem členu, pa tudi italijanska vlada ne trdi, da sta. |
| --- | --- |

(130)

Komisija ugotavlja, da izjeme iz člena 107(2) (a) do (c) (46) PDEU ne veljajo za zadevni posojili, saj nista namenjeni za nobenega od ciljev, navedenih v tem členu, pa tudi italijanska vlada ne trdi, da sta.

| (131) | Zadevni posojili nista namenjeni spodbujanju gospodarskega razvoja določenih regij ali spodbujanju izvajanja pomembnega projekta, ki bi bil v skupnem evropskem interesu, ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice, niti nista namenjeni pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine. Komisija zato meni, da v primeru zadevnih posojil ne veljajo niti člen 107(3)(a) PDEU (47), člen 107(3)(b) PDEU (48) niti člen 107(3)(d) PDEU (49). |
| --- | --- |

(131)

Zadevni posojili nista namenjeni spodbujanju gospodarskega razvoja določenih regij ali spodbujanju izvajanja pomembnega projekta, ki bi bil v skupnem evropskem interesu, ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice, niti nista namenjeni pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine. Komisija zato meni, da v primeru zadevnih posojil ne veljajo niti člen 107(3)(a) PDEU (47), člen 107(3)(b) PDEU (48) niti člen 107(3)(d) PDEU (49).

VIII.   ZAKLJUČEK

| (132) | Obe posojili za podjetje WAM SpA sta bili dodeljeni brez predhodne priglasitve Komisiji. Posojilo iz leta 1995 je bilo dodeljeno 24. novembra 1995, posojilo iz leta 2000 pa 9. novembra 2000. Komisija zato ugotavlja, da sta bili posojili upravičencu dodeljeni nezakonito, razen skupinsko izvzetega združljivega dela pomoči, saj sta pri izvedbi kršili člen 88(3) Pogodbe ES, zdaj člen 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(132)

Obe posojili za podjetje WAM SpA sta bili dodeljeni brez predhodne priglasitve Komisiji. Posojilo iz leta 1995 je bilo dodeljeno 24. novembra 1995, posojilo iz leta 2000 pa 9. novembra 2000. Komisija zato ugotavlja, da sta bili posojili upravičencu dodeljeni nezakonito, razen skupinsko izvzetega združljivega dela pomoči, saj sta pri izvedbi kršili člen 88(3) Pogodbe ES, zdaj člen 108(3) PDEU.

| (133) | Pomoč, ki jo je Italija podjetju WAM SpA dodelila 24. novembra 1995 v obliki subvencionirane obrestne mere, predstavlja državno pomoč. Del pomoči, ki ustreza upravičenim stroškom za svetovalne storitve, udeležbo na sejmih in razstavah in tržne raziskave, predstavlja državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(133)

Pomoč, ki jo je Italija podjetju WAM SpA dodelila 24. novembra 1995 v obliki subvencionirane obrestne mere, predstavlja državno pomoč. Del pomoči, ki ustreza upravičenim stroškom za svetovalne storitve, udeležbo na sejmih in razstavah in tržne raziskave, predstavlja državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom.

| (134) | Ker zadeva skupni ekvivalent dotacije zadevne pomoči, se je upoštevalo, da je bilo posojilo upravičencu dano na voljo v treh obrokih (24. aprila 1996, 23. julija 1997 in 24. aprila 1998) ter da je zato podaljšani plačilni rok trajal od 0 do 2 leti. Upoštevana je bila obrestna mera, ki jo določa posojilna pogodba (4,4 %) glede na referenčno mero, ki jo Komisija periodično določa (50), veljavno v času, ko je bilo posojilo odobreno (11,35 %). Element pomoči se izračuna kot razlika med obrestno mero, določeno v pogodbi, in referenčno mero, ki velja v času dodelitve posojila. Na podlagi tega izračuna je ekvivalent dotacije, diskontiran dne 24. aprila 1996 (ko je podjetje WAM SpA prejelo prvi obrok posojila), enak 108 165,10 EUR. |
| --- | --- |

(134)

Ker zadeva skupni ekvivalent dotacije zadevne pomoči, se je upoštevalo, da je bilo posojilo upravičencu dano na voljo v treh obrokih (24. aprila 1996, 23. julija 1997 in 24. aprila 1998) ter da je zato podaljšani plačilni rok trajal od 0 do 2 leti. Upoštevana je bila obrestna mera, ki jo določa posojilna pogodba (4,4 %) glede na referenčno mero, ki jo Komisija periodično določa (50), veljavno v času, ko je bilo posojilo odobreno (11,35 %). Element pomoči se izračuna kot razlika med obrestno mero, določeno v pogodbi, in referenčno mero, ki velja v času dodelitve posojila. Na podlagi tega izračuna je ekvivalent dotacije, diskontiran dne 24. aprila 1996 (ko je podjetje WAM SpA prejelo prvi obrok posojila), enak 108 165,10 EUR.

| (135) | Vendar je treba znesek pomoči prilagoditi za združljiv del državne pomoči. |
| --- | --- |

(135)

Vendar je treba znesek pomoči prilagoditi za združljiv del državne pomoči.

| (136) | Ker je bil del zadevnega posojila označen za združljivega, je treba ta znesek odšteti od komponente državne pomoči posojila iz leta 1995, tj. 108 165,10 EUR. Ker ni mogoče vzpostaviti povezave med posameznim obrokom posojila in določenimi specifičnimi stroški, velja za skupni ekvivalent dotacije odstotek, kakor ga predstavljajo združljive postavke glede na celotno posojilo (82,57 milijona ITL od 1 358,51 milijona ITL, to je 6 %). Ker je 6 % od 108 165,10 EUR 6 489,906 EUR, se ta znesek upošteva kot združljiv del pomoči. |
| --- | --- |

(136)

Ker je bil del zadevnega posojila označen za združljivega, je treba ta znesek odšteti od komponente državne pomoči posojila iz leta 1995, tj. 108 165,10 EUR. Ker ni mogoče vzpostaviti povezave med posameznim obrokom posojila in določenimi specifičnimi stroški, velja za skupni ekvivalent dotacije odstotek, kakor ga predstavljajo združljive postavke glede na celotno posojilo (82,57 milijona ITL od 1 358,51 milijona ITL, to je 6 %). Ker je 6 % od 108 165,10 EUR 6 489,906 EUR, se ta znesek upošteva kot združljiv del pomoči.

| (137) | Zato se ekvivalent dotacije dela državne pomoči, ki ni združljiv z notranjim trgom, oceni na 101 675,194 EUR. |
| --- | --- |

(137)

Zato se ekvivalent dotacije dela državne pomoči, ki ni združljiv z notranjim trgom, oceni na 101 675,194 EUR.

| (138) | Pomoč, dodeljena podjetju WAM SpA v letu 2000, razen združljivega dela, ki podpira dejavnosti usposabljanja in znaša 25 240 EUR, ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(138)

Pomoč, dodeljena podjetju WAM SpA v letu 2000, razen združljivega dela, ki podpira dejavnosti usposabljanja in znaša 25 240 EUR, ni združljiva z notranjim trgom.

| (139) | V tem primeru je bilo posojilo podjetju WAM SpA dano na razpolago v petih obrokih (12. februarja 2001, 28. septembra 2001, 26. aprila 2002, 27. septembra 2002 in 22. januarja 2003); zato je tudi v tem primeru, tako kot pri prvem posojilu, podaljšani plačilni rok trajal od nič do 2 leti. Tudi v tem primeru je Komisija za izračun ekvivalenta dotacije upoštevala obrestno mero, določeno v posojilni pogodbi (2,32 %) glede na referenčno obrestno mero, ki jo Komisija periodično določa, veljavno v času, ko je bila zadevna pomoč odobrena (5,70 %). Vračilo celotnega posojila, vključno z glavnico in obrestmi, naj bi bilo zaključeno 20. februarja 2008. V skladu s tem bi bil ekvivalent dotacije dela pomoči celotnega zadevnega posojila z dne 12. februarja 2001 (datum, ko je bilo podjetju WAM SpA dan na razpolago pri obrok zadevnega posojila) 182 550,80 EUR, v kolikor se vračila izvajajo po načrtu odplačevanja. |
| --- | --- |

(139)

V tem primeru je bilo posojilo podjetju WAM SpA dano na razpolago v petih obrokih (12. februarja 2001, 28. septembra 2001, 26. aprila 2002, 27. septembra 2002 in 22. januarja 2003); zato je tudi v tem primeru, tako kot pri prvem posojilu, podaljšani plačilni rok trajal od nič do 2 leti. Tudi v tem primeru je Komisija za izračun ekvivalenta dotacije upoštevala obrestno mero, določeno v posojilni pogodbi (2,32 %) glede na referenčno obrestno mero, ki jo Komisija periodično določa, veljavno v času, ko je bila zadevna pomoč odobrena (5,70 %). Vračilo celotnega posojila, vključno z glavnico in obrestmi, naj bi bilo zaključeno 20. februarja 2008. V skladu s tem bi bil ekvivalent dotacije dela pomoči celotnega zadevnega posojila z dne 12. februarja 2001 (datum, ko je bilo podjetju WAM SpA dan na razpolago pri obrok zadevnega posojila) 182 550,80 EUR, v kolikor se vračila izvajajo po načrtu odplačevanja.

| (140) | V zvezi z združljivim delom posojila je od ekvivalenta dotacije pomoči treba odšteti odstotek združljivega dela posojila glede na celoto (1,35 %). V skladu s tem je bil ekvivalent dotacije drugega posojila izračunan v višini 180 086,36 EUR (182 550,80 EUR - 2 464,44 EUR), v kolikor se vračila izvajajo po načrtu odplačevanja. |
| --- | --- |

(140)

V zvezi z združljivim delom posojila je od ekvivalenta dotacije pomoči treba odšteti odstotek združljivega dela posojila glede na celoto (1,35 %). V skladu s tem je bil ekvivalent dotacije drugega posojila izračunan v višini 180 086,36 EUR (182 550,80 EUR - 2 464,44 EUR), v kolikor se vračila izvajajo po načrtu odplačevanja.

| (141) | Že dolgo veljavna praksa Komisije je, da od prejemnika v skladu s členom 107 PDEU zahteva povračilo pomoči, ki je bila v okviru tega člena nezakonito dodeljena in ni združljiva z notranjim trgom, pod pogojem, da ni zajeta v pravilih de minimis. Takšno prakso potrjuje člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999. |
| --- | --- |

(141)

Že dolgo veljavna praksa Komisije je, da od prejemnika v skladu s členom 107 PDEU zahteva povračilo pomoči, ki je bila v okviru tega člena nezakonito dodeljena in ni združljiva z notranjim trgom, pod pogojem, da ni zajeta v pravilih de minimis. Takšno prakso potrjuje člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999.

| (142) | Ob upoštevanju člena 14(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 je pomoč, ki se vrne na podlagi odločbe o vračilu, vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago, do datuma vračila, za obdobje, za katerega je bila pomoč na razpolago podjetju. |
| --- | --- |

(142)

Ob upoštevanju člena 14(2) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 je pomoč, ki se vrne na podlagi odločbe o vračilu, vključuje obresti po primerni obrestni meri, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago, do datuma vračila, za obdobje, za katerega je bila pomoč na razpolago podjetju.

| (143) | Način uporabe obrestne mere je določen v poglavju V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (51) (v nadaljnjem besedilu Uredba (ES) št. 794/2004) in v Uredbi Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (52) (v nadaljnjem besedilu Uredba (ES) št. 271/2008). |
| --- | --- |

(143)

Način uporabe obrestne mere je določen v poglavju V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (51) (v nadaljnjem besedilu Uredba (ES) št. 794/2004) in v Uredbi Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (52) (v nadaljnjem besedilu Uredba (ES) št. 271/2008).

| (144) | Komisija opozarja, da ta sklep ne posega v združljivost nacionalnega okvira, tj. zakona št. 394/81, ki je pravna podlaga za državno pomoč, odobreno podjetju WAM SpA, v zvezi s katerim se Komisiji v tem primeru, v skladu s sodno prakso Sodišča prve stopnje (53), ni zdelo potrebno, da začne postopek. To pa ne pomeni, da postopka ne more začeti kasneje – |
| --- | --- |

(144)

Komisija opozarja, da ta sklep ne posega v združljivost nacionalnega okvira, tj. zakona št. 394/81, ki je pravna podlaga za državno pomoč, odobreno podjetju WAM SpA, v zvezi s katerim se Komisiji v tem primeru, v skladu s sodno prakso Sodišča prve stopnje (53), ni zdelo potrebno, da začne postopek. To pa ne pomeni, da postopka ne more začeti kasneje –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pomoč, ki jo je Italija dodelila podjetju WAM SpA v skladu z zakonom št. 394/81, spada v področje uporabe člena 107(1) PDEU.

Ker ta pomoč ni bila predhodno priglašena Komisiji, kar je v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe ES, zdaj členom 108(3) PDEU, predstavlja nezakonito pomoč, z izjemo skupinsko izvzetega dela pomoči.

Člen 2

1.   Pomoč v višini 108 165,10 EUR, ki jo je Italija podjetju WAM SpA dodelila 24. novembra 1995 v obliki subvencionirane obrestne mere, predstavlja državno pomoč. Del pomoči, ki ustreza upravičenim stroškom za svetovalne storitve, udeležbo na sejmih in razstavah in tržne raziskave ter znaša 6 489,906 EUR, predstavlja državno pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom.

Italija sprejme vse potrebne ukrepe, da od upravičenca, podjetja WAM SpA, izterja znesek nezdružljive pomoči, ki znaša 101 675,194 EUR.

2.   Pomoč v višini 182 550,80 EUR, ki jo je Italija podjetju WAM SpA dodelila 9. novembra 2000 v obliki subvencionirane obrestne mere, predstavlja državno pomoč. Del pomoči, ki ustreza upravičenim stroškom za usposabljanje in znaša 2 464,44 EUR, predstavlja državno pomoč, združljivo z notranjim trgom.

Italija sprejme vse potrebne ukrepe, da od upravičenca, podjetja WAM SpA, izterja znesek nezdružljive pomoči, ki znaša 180 086,36 EUR.

3.   Obresti za zneske, ki jih je treba izterjati v skladu s tem sklepom, se izračunajo od datuma, ko je bila nezdružljiva državna pomoč dana na razpolago upravičencu, podjetju WAM SpA, do datuma vračila.

4.   Obresti se v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in v skladu z Uredbo (ES) št. 271/2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 izračunajo z obrestno obrestnim računom.

Člen 3

1.   Povračilo pomoči iz člena 2 se izvede takoj in učinkovito.

2.   Italija zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila Italiji o tem sklepu.

Člen 4

1.   V dveh mesecih od obvestila o tem sklepu Italija Komisiji predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnico in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca, podjetja WAM SpA; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnico in obresti), ki ga je treba izterjati od upravičenca, podjetja WAM SpA;

| (b) | podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca, podjetja WAM SpA, zahtevalo vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da se je od upravičenca, podjetja WAM SpA, zahtevalo vračilo pomoči.

2.   Italija obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa, dokler ni opravljeno vračilo pomoči iz člena 2. Italija na zahtevo Komisije takoj predloži vse informacije o že sprejetih ali načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki jih je upravičenec že povrnil.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Italijansko republiko.

V Bruslju, 24. marca 2010

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta od 1. decembra 2009 postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije; člena sta vsebinsko istovetna. Za namene tega sklepa se sklicevanja na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumejo kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kjer je to ustrezno, sklicevanje na Sodišče prve stopnje pa se razume kot sklicevanje na Splošno sodišče.

1

(2)  C(2003) 35 konč., objavljeno v UL C 142, 18.6.2003, str. 2.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

3

(4)  Glej opombo 2.

4

(5)  UL L 63, 4.3.2006, str. 11.

5

(6)  Združena primera T-304/04 in T-316/04 Italijanska republika in Wam SpA proti Komisiji, ZOdl., str. II-64.

6

Italijanska republika in Wam SpA

Komisiji

(7)  Sodba Evropskega sodišča z dne 30. aprila 2009 v zadevi C-494/06 P Komisija proti Italijanski republiki in WAM SpA, še neobjavljena.

7

Komisija proti Italijanski republiki in WAM SpA

(8)  Na primer Dce in R-Master (Združeno kraljestvo), Infa-Stauband Ats (Nemčija) in Fda (Francija). Glej nedavne objave, Center za ekonomske raziskave (Oddelek za politično ekonomijo Univerze v Modeni in Reggio Emilii), The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003), februar 2009.

8

(9)  Nedavne objave, Center za ekonomske raziskave (Oddelek za politično ekonomijo Univerze v Modeni in Reggio Emilii), The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003), februar 2009.

9

(10)  Glej opombo 9.

10

(11)  Glej opombo 9.

11

(12)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

12

(13)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

13

(14)  UL C 213, 19.8.1992, str. 2.

14

(15)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33.

15

(16)  Glej zadevo Steinike & Weinlig, 78/76, Recueil 1977, str. 595, točka 21; zadevo Komisija proti Franciji, 290/83, Recueil 1985, str. 439, točka 14; združene zadeve Van der Kooy in drugi proti Komisiji, 67/85, 68/85 in 70/85, Recuei 1988l, str. 219, točka 35; in zadevo Italija proti Komisiji, C-305/89, Recueil 1991, str. ECR I-1603, točka 13.

16

Komisija

Franciji

Van der Kooy in drugi

Komisiji

Italija

Komisiji

(17)  V skladu s členom 2 zakona št. 394/81 je bil ustanovljen sklad pri banki Mediocredito Centrale za dodeljevanje subvencioniranih posojil izvoznim podjetjem za uveljavitev na tujih trgih. Ta sklad upravlja odbor, ki zagotavlja, da se podpora dodeljuje v skladu z zakonom. Odbor z odlokom imenuje minister za trgovino skupaj z ministrom za zakladništvo in ministrom za industrijo, trgovino in obrt. Odbor, ustanovljen na ministrstvu za zunanjo trgovino, sestavljajo:

17

| (a) | minister za trgovino oziroma, po pooblastilu, državni sekretar, ki odboru tudi predseduje; |
| --- | --- |

(a)

minister za trgovino oziroma, po pooblastilu, državni sekretar, ki odboru tudi predseduje;

| (b) | vodja vsake od naslednjih služb: zakladništva, ministrstva za industrijo, trgovino in obrt, ministrstva za trgovino oziroma podobno usposobljeni namestniki, ki jih imenujejo zadevni ministri; |
| --- | --- |

(b)

vodja vsake od naslednjih služb: zakladništva, ministrstva za industrijo, trgovino in obrt, ministrstva za trgovino oziroma podobno usposobljeni namestniki, ki jih imenujejo zadevni ministri;

| (c) | generalni direktor banke Mediocredito Centrale oziroma v njegovi odsotnosti njegov namestnik, ki ga imenuje generalni direktor; |
| --- | --- |

(c)

generalni direktor banke Mediocredito Centrale oziroma v njegovi odsotnosti njegov namestnik, ki ga imenuje generalni direktor;

| (d) | generalni direktor Nacionalnega inštituta za zunanjo trgovino (Istituto nazionale per il commercio estero) oziroma v njegovi odsotnosti njegov namestnik, ki ga imenuje generalni direktor. |
| --- | --- |

(d)

generalni direktor Nacionalnega inštituta za zunanjo trgovino (Istituto nazionale per il commercio estero) oziroma v njegovi odsotnosti njegov namestnik, ki ga imenuje generalni direktor.

(Istituto nazionale per il commercio estero)

(18)  Člen 1 ministrskega odloka z dne 19. januarja 1999 določa sestavo odbora v smislu uredbe z zakonsko močjo z dne 31. marca 1998, št. 143, in zlasti člena 25(1), in sicer: dva predstavnika ministrstva za trgovino, en predstavnik zakladništva, proračuna in gospodarskega načrtovanja, en predstavnik ministrstva za zunanje zadeve, ministrstva za industrijo, trgovino in obrt, en predstavnik, ki ga imenuje Konferenca predsednikov regij in avtonomnih pokrajin, in en predstavnik italijanskega združenja bank.

18

(19)  V zadevnem obdobju je bil pri banki Mediocredito Centrale ustanovljen sklad z državnimi sredstvi v smislu člena 2 zakona št. 394/81. Upravljal ga je odbor, ustanovljen v skladu s členom 2 zakona št. 394/81. Z dopisom z dne 27. decembra 1995 je ministrstvo za zunanje zadeve banko Mediocredito Centrale zaprosilo, naj sklene pogodbo s podjetjem WAM SpA (v roku treh mesecev), da se izvrši sklep odbora, ustanovljenega v skladu s členom 2 zakona št. 394/81. Sklep je bil sprejet na seji odbora dne 24. novembra 1995.

19

(20)  V skladu z uredbo z zakonsko močjo št. 143 z dne 31. marca 1998 in zlasti v skladu s členom 25(1) te uredbe je bilo podjetje SIMESIT SpA s 1. januarjem 1999 imenovano za upravitelja finančne podpore za spodbujanje trgovine v tujini v skladu z zakonom št. 394/81. Podjetje SIMESIT SpA je javni subjekt, ki ga je italijanska vlada ustanovila leta 1990 (zakon št. 100 z dne 24. aprila 1990) za podporo italijanskim podjetjem v tretjih državah. Podjetje nadzoruje italijanska vlada, ki ima v lasti 76 % delnic podjetja in ki določa smernice za izbiro naložb, ki jih podjetje SIMESIT SpA podpira. Upravni odbor podjetja SIMESIT je sestavljen iz devetih članov, od katerih jih pet imenuje italijanska vlada.

20

(21)  Glej zadevo Francoska republika proti Komisiji (Stardust), C-482/99, Recueil 2002, str. I-4397, točki 55 in 56.

21

(22)  Glej zadevo Höfner in Elser, C-41/90, Recueil 1991, str. I-01979, točka 21.

22

Höfner in Elser

(23)  Zadeva Komisija proti Italijanski republiki in WAM SpA, C-494/06 P, še neobjavljeno, točka 49 in naslednje.

23

Komisija

Italijanski republiki in WAM SpA

(24)  Glej tudi zadevo Italija proti Komisiji, C-372/97, ZOdl. 2004, str. I-3679, točka 52, in zadevo Italija proti Komisiji, C-66/02, ZOdl. 2005, str. I-10901.

24

Italija

Komisiji,

Italija

Komisiji,

(25)  Nedavne objave, Center za ekonomske raziskave (Oddelek za politično ekonomijo Univerze v Modeni), The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003), februar 2009.

25

The Rise of a District Lead Firm: The case of WAM (1968–2003),

(26)  Glej zadevo Siemens proti Komisiji, T-459/93, Recueil 1995, str. II-1675, točki 48 in 77, zadevo Vlaamse Gewest proti Komisiji, T-214/95, Recueil 1998, str. II-717, točka 43 in zadevo TerLembeek proti Komisiji, T-217/02, ZOdl. 2006, str. II-4483, točka 177.

26

Siemens

Komisiji,

Vlaamse Gewest

Komisiji,

TerLembeek

Komisiji,

(27)  V zadevi Holland Malt proti Komisiji, T-369/06, še ni objavljeno, je Sodišče prve stopnje v točki 55 navedlo, da je „iz sodne prakse torej jasno razvidno, da konkurenco lahko ipso facto izkrivlja ne le zmanjšanje stroškov – s pomočjo državnih sredstev – tekočega upravljanja in običajnih dejavnosti, ampak tudi subvencija, ki razbremeni prejemnika vseh ali dela stroškov naložbe“.

27

Holland Malt

Komisiji,

(28)  Glej zadevo Philip Morris Holland proti Komisiji, 730/79, Recueil 1980, str. 2671, točka 11, zadevo Ferring, C-53/00, Recueil 2001, str. I-9067, točka 21 in zadevo Italija proti Komisiji, C-372/97, ZOdl. 2004, str. I-3679, točka 52.

28

Philip Morris Holland

Komisiji,

Ferring,

Italija

Komisiji,

(29)  Glej zadevo Philip Morris proti Komisiji, 730/79, Recueil 1980, str. 2671.

29

Philip Morris

Komisiji,

(30)  Glej zadevo Francija proti Komisiji, 259/86, Recueil 1878, str. 4393.

30

Francija

Komisiji,

(31)  Glej zadevo Vlaams Gewest proti Komisiji, T-214/95, Recueil 1998, str. II-717, točka 49.

31

Vlaams Gewest

Komisiji,

(32)  Glej zadevo Heiser, C-172/03, Recueil 1998, str. I-1627, točka 32.

32

Heiser,

(33)  Glej združeni zadevi Meridionale Industria Salumi in drugi, 212/80 in 217/80, Recueil 1981, str. 2735; združeni zadevi CT Control Rotterdam in JCT Benelux proti Komisiji, Recueil 1981, str. I-3873 in zadevo De Haan Beheer, C-61/98, Recueil 2000, str. I-5003.

33

Meridionale Industria Salumi in drugi,

CT Control Rotterdam in JCT Benelux

Komisiji,

De Haan Beheer,

(34)  UL L 379, 28.12.2006, str. 11.

34

(35)  UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

35

(36)  Urugvajski krog večstranskih trgovinskih pogajanj (1986–1994) – Priloga 1 – Priloga 1A – Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih (WTO-GATT 1994) (UL L 336, 23.12.1994, str. 156).

36

(37)  UL L 107, 30.4.1996, str. 4.

37

(38)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

38

(39)  V skladu z uveljavljeno prakso Komisije. Glej na primer Odločbo Komisije 2003/643/ES z dne 13. maja 2003 o državni pomoči, ki jo izvaja Nemčija v korist Kahla Porzellan GmbH in Kahla/Thüringen Porzellan GmbH (UL L 227, 11.9.2003, str. 12).

39

(40)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20.

40

(41)  UL L 337, 13.12.2002, str. 3.

41

(42)  UL L 302, 1.11.2006, str. 29.

42

(43)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

43

(44)  UL L 13, 13.1.2001, str. 20.

44

(45)  V vsakem primeru bi bila takšna sprememba lahko izvedena samo za prvo subvencionirano posojilo za podjetje WAM SpA, saj se je nanašala na financiranje, ki je ob njenem začetku veljavnosti že obstajalo, medtem ko v tistem času drugo posojilo še ni bilo dodeljeno.

45

(46)  Člen 107(2) PDEU določa, da je s skupnim trgom združljiva naslednja pomoč: (a) pomoč socialnega značaja, dodeljena posameznim potrošnikom, pod pogojem, da je dodeljena brez diskriminacije glede na poreklo zadevnih izdelkov; (b) pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki; (c) pomoč, dodeljena gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije ...

46

(47)  In sicer, „pomoč za pospeševanje gospodarskega razvoja območij, kjer je življenjska raven izjemno nizka ali kjer je podzaposlenost velika, in v regijah iz člena 349 glede na njihov strukturni, gospodarski in socialni položaj“.

47

(48)  In sicer, „pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“.

48

(49)  In sicer, „pomoč za pospeševanje kulture in ohranjanja kulturne dediščine, kadar takšna pomoč ne škoduje trgovinskim pogojem in konkurenci v Uniji v obsegu, ki je v nasprotju s skupnimi interesi“.

49

(50)  Redno objavljeno v Uradnem listu.

50

(51)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

51

(52)  UL L 82, 25.3.2008, str. 1.

52

(53)  Glej zadevi Diputación Foral de Álava proti Komisiji (Ramondín), T-92/00 in T-103/00, Recueil 2002, str. II-1385.

53

Diputación Foral de Álava

Komisiji

---