# Euroopa Liidu L 200/2018

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 61. aastakäik7. august 2018 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 200

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

61. aastakäik7. august 2018

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1091, 18. juuli 2018, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1092, 18. juuli 2018, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet | 30 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1091, 18. juuli 2018, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011 (
  1
  )

1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1092, 18. juuli 2018, millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet

30

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/1093, 4. juuli 2018, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2017/009 FR/Air France) | 44 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2018/1093, 4. juuli 2018, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2017/009 FR/Air France)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 7.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1091,

18. juuli 2018,

mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 338,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1166/2008 (2) on kehtestatud Euroopa põllumajanduslike majapidamiste struktuuri statistika kogumise raamistik kuni 2016. aastani. Kõnealune määrus tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1166/2008 (2) on kehtestatud Euroopa põllumajanduslike majapidamiste struktuuri statistika kogumise raamistik kuni 2016. aastani. Kõnealune määrus tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (2) | Tuleks jätkata põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitlevate Euroopa uuringute programmi, mida liit on rakendanud alates 1966. aastast, et uurida põllumajanduslike majapidamiste struktuuri muutusi liidus ja luua statistiline teadmusbaas, mis on vajalik sellega seonduvate poliitikavaldkondade, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), sealhulgas maaelu arengu meetmete, nagu ka keskkonna- ning kliimamuutusega kohanemise ning selle mõju leevendamise poliitika ning liidu maakasutuse poliitika ja teatavate kestliku arengu eesmärkide väljatöötamiseks, rakendamiseks, seireks, hindamiseks ja analüüsimiseks. Nimetatud teadmusbaas on vajalik ka kõnealuste poliitikavaldkondade mõju hindamiseks põllumajanduslike majapidamiste naistööjõule. |
| --- | --- |

(2)

Tuleks jätkata põllumajanduslike majapidamiste struktuuri käsitlevate Euroopa uuringute programmi, mida liit on rakendanud alates 1966. aastast, et uurida põllumajanduslike majapidamiste struktuuri muutusi liidus ja luua statistiline teadmusbaas, mis on vajalik sellega seonduvate poliitikavaldkondade, eelkõige ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), sealhulgas maaelu arengu meetmete, nagu ka keskkonna- ning kliimamuutusega kohanemise ning selle mõju leevendamise poliitika ning liidu maakasutuse poliitika ja teatavate kestliku arengu eesmärkide väljatöötamiseks, rakendamiseks, seireks, hindamiseks ja analüüsimiseks. Nimetatud teadmusbaas on vajalik ka kõnealuste poliitikavaldkondade mõju hindamiseks põllumajanduslike majapidamiste naistööjõule.

| (3) | Statistiliste andmete, eriti põllumajanduslike majapidamiste struktuuri puudutavate andmete kogumise eesmärk peaks muu hulgas olema otsustusprotsessi toetamine ajakohastatud andmetega, pidades silmas tulevasi ÜPP reforme. |
| --- | --- |

(3)

Statistiliste andmete, eriti põllumajanduslike majapidamiste struktuuri puudutavate andmete kogumise eesmärk peaks muu hulgas olema otsustusprotsessi toetamine ajakohastatud andmetega, pidades silmas tulevasi ÜPP reforme.

| (4) | Põllumajandusstatistika rahvusvahelise analüüsi tulemusena koostati ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) põllumajanduse ja maaelu arengu statistika parandamise üleilmne strateegia, mille ÜRO statistikakomitee kiitis heaks 2010. aastal. Euroopa põllumajandusstatistika peaks asjakohastel juhtudel lähtuma põllumajanduse ja maaelu arengu statistika parandamise üleilmse strateegia ning FAO 2020. aasta üleilmse põllumajandusloenduse programmi soovitustest. |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusstatistika rahvusvahelise analüüsi tulemusena koostati ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) põllumajanduse ja maaelu arengu statistika parandamise üleilmne strateegia, mille ÜRO statistikakomitee kiitis heaks 2010. aastal. Euroopa põllumajandusstatistika peaks asjakohastel juhtudel lähtuma põllumajanduse ja maaelu arengu statistika parandamise üleilmse strateegia ning FAO 2020. aasta üleilmse põllumajandusloenduse programmi soovitustest.

| (5) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (3) nähakse ette raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks ühiste statistikaalaste põhimõtete alusel. Selles sätestatakse kvaliteedikriteeriumid ja rõhutatakse vajadust minimeerida andmeesitajate vastamiskoormust ning aidata kaasa üldisema eesmärgi saavutamisele, milleks on vähendada halduskoormust. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 223/2009 (3) nähakse ette raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks ühiste statistikaalaste põhimõtete alusel. Selles sätestatakse kvaliteedikriteeriumid ja rõhutatakse vajadust minimeerida andmeesitajate vastamiskoormust ning aidata kaasa üldisema eesmärgi saavutamisele, milleks on vähendada halduskoormust.

| (6) | Järgmiseks aastakümneks tuleks kehtestada mitmeotstarbeline põllumajanduslike majapidamiste statistika programm, mis oleks ühtlustatud, võrreldava ja järjepideva statistika raamistik. See statistika peaks olema suunatud poliitika vajadustele. |
| --- | --- |

(6)

Järgmiseks aastakümneks tuleks kehtestada mitmeotstarbeline põllumajanduslike majapidamiste statistika programm, mis oleks ühtlustatud, võrreldava ja järjepideva statistika raamistik. See statistika peaks olema suunatud poliitika vajadustele.

| (7) | 2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegiaga, mille koostas Euroopa statistikasüsteemi komitee 2015. aasta novembris, on ette nähtud võtta vastu kaks raammäärust, mis hõlmavad kõiki põllumajandusstatistika tahkusid peale põllumajanduse arvepidamise. Käesolev määrus on üks neist raammäärustest. |
| --- | --- |

(7)

2020. aasta ja järgnevate aastate põllumajandusstatistika strateegiaga, mille koostas Euroopa statistikasüsteemi komitee 2015. aasta novembris, on ette nähtud võtta vastu kaks raammäärust, mis hõlmavad kõiki põllumajandusstatistika tahkusid peale põllumajanduse arvepidamise. Käesolev määrus on üks neist raammäärustest.

| (8) | Põllumajanduslike majapidamiste struktuuristatistika ühtluse ja võrreldavuse huvides ning lähtudes ühise turukorralduse vajadustest, eelkõige puuvilja- ja veinisektoris, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1337/2011 (4) puhul alates 2023. aastast arvesse võtta struktuuriteavet põllumajanduslike majapidamiste kohta ning asendada nimetatud määrus käesoleva määrusega. Seepärast on vaja nimetatud määrus kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

Põllumajanduslike majapidamiste struktuuristatistika ühtluse ja võrreldavuse huvides ning lähtudes ühise turukorralduse vajadustest, eelkõige puuvilja- ja veinisektoris, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1337/2011 (4) puhul alates 2023. aastast arvesse võtta struktuuriteavet põllumajanduslike majapidamiste kohta ning asendada nimetatud määrus käesoleva määrusega. Seepärast on vaja nimetatud määrus kehtetuks tunnistada.

| (9) | Et jälgida ÜPP arengut, peab liikmesriikide põllumajanduslike majapidamiste struktuuristatistika olema võrreldav. Seetõttu tuleks muutujate puhul kasutada võimaluste piires standardset liigitust ja ühiseid mõisteid. |
| --- | --- |

(9)

Et jälgida ÜPP arengut, peab liikmesriikide põllumajanduslike majapidamiste struktuuristatistika olema võrreldav. Seetõttu tuleks muutujate puhul kasutada võimaluste piires standardset liigitust ja ühiseid mõisteid.

| (10) | Põllumajanduslike majapidamistega seotud statistiliste andmete kirjete abil saab põhi- ja mooduliandmeid ristata, mis võimaldab leida teavet selliste muutujate alusel nagu põllumajandusliku majapidamise juhi sugu, tema vanus, omandistruktuur ja põllumajandusliku majapidamise suurus ning keskkonnameetmete võtmine. Tulemusi on võimalik liigendada põhiandmetes sisalduvate kriteeriumide ja kriteeriumide kombinatsioonide puhul. |
| --- | --- |

(10)

Põllumajanduslike majapidamistega seotud statistiliste andmete kirjete abil saab põhi- ja mooduliandmeid ristata, mis võimaldab leida teavet selliste muutujate alusel nagu põllumajandusliku majapidamise juhi sugu, tema vanus, omandistruktuur ja põllumajandusliku majapidamise suurus ning keskkonnameetmete võtmine. Tulemusi on võimalik liigendada põhiandmetes sisalduvate kriteeriumide ja kriteeriumide kombinatsioonide puhul.

| (11) | Teabe kogumine põllumajandusliku majapidamise juhi sünniaasta, põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta ja selle juhi soo kohta võib anda andmeid meetmete väljatöötamiseks põlvkonnavahetuse ja sooliste aspektide seisukohast. |
| --- | --- |

(11)

Teabe kogumine põllumajandusliku majapidamise juhi sünniaasta, põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta ja selle juhi soo kohta võib anda andmeid meetmete väljatöötamiseks põlvkonnavahetuse ja sooliste aspektide seisukohast.

| (12) | Muu hulgas ka selleks, et ajakohastada põllumajanduslike majapidamiste põhiregistreid ja muud teavet, mis on vajalik valimite kihistamiseks, tuleks liidu põllumajanduslike majapidamiste loendus korraldada vähemalt kord kümne aasta jooksul. Viimane loendus toimus aastatel 2009–2010. |
| --- | --- |

(12)

Muu hulgas ka selleks, et ajakohastada põllumajanduslike majapidamiste põhiregistreid ja muud teavet, mis on vajalik valimite kihistamiseks, tuleks liidu põllumajanduslike majapidamiste loendus korraldada vähemalt kord kümne aasta jooksul. Viimane loendus toimus aastatel 2009–2010.

| (13) | Liikmesriikides, kus vaatlusaasta 2020 uuringu küsitlusperioodid kattuvad iga kümne aasta järel toimuva rahvaloenduse jaoks kavandatud tööga, peaks olema võimalik korraldada põllumajandusuuring aasta varem, et vältida samal ajal kahe ulatusliku andmete kogumisega seotud suurt koormust. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikides, kus vaatlusaasta 2020 uuringu küsitlusperioodid kattuvad iga kümne aasta järel toimuva rahvaloenduse jaoks kavandatud tööga, peaks olema võimalik korraldada põllumajandusuuring aasta varem, et vältida samal ajal kahe ulatusliku andmete kogumisega seotud suurt koormust.

| (14) | Selleks et vältida tarbetu koormuse tekitamist põllumajanduslikele majapidamistele ja riigiasutustele, tuleks kehtestada künnised. Euroopa põllumajanduse struktuuri põhjaliku analüüsi võimaldamiseks peaks statistika katma 98 % kasutatavast põllumajandusmaast ja põllumajanduslikes majapidamistes peetavatest põllumajandusloomadest. Mõne liikmesriigi puhul tähendab see, et käesolevas määruses esitatud künnised on liiga kõrged. Samas on kõnealustest künnistest allapoole jäävad põllumajanduslikud majapidamised nii väikesed, et nende struktuuri ja tootmise mõju hindamiseks piisab ühest valikuuringust iga kümne aasta järel, mis toob kaasa kulude ja koormuse vähenemise, võimaldades samal ajal siiski kujundada tulemuslikke poliitikameetmeid väikeste põllumajanduslike majapidamiste toetamiseks ja säilitamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et vältida tarbetu koormuse tekitamist põllumajanduslikele majapidamistele ja riigiasutustele, tuleks kehtestada künnised. Euroopa põllumajanduse struktuuri põhjaliku analüüsi võimaldamiseks peaks statistika katma 98 % kasutatavast põllumajandusmaast ja põllumajanduslikes majapidamistes peetavatest põllumajandusloomadest. Mõne liikmesriigi puhul tähendab see, et käesolevas määruses esitatud künnised on liiga kõrged. Samas on kõnealustest künnistest allapoole jäävad põllumajanduslikud majapidamised nii väikesed, et nende struktuuri ja tootmise mõju hindamiseks piisab ühest valikuuringust iga kümne aasta järel, mis toob kaasa kulude ja koormuse vähenemise, võimaldades samal ajal siiski kujundada tulemuslikke poliitikameetmeid väikeste põllumajanduslike majapidamiste toetamiseks ja säilitamiseks.

| (15) | Põllumajanduslikke majapidamisi käsitlev integreeritud statistika peaks hõlmama põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatavaid pindu, sealhulgas maad, mida kasutab põllumajandustootmiseks kaks või enam põllumajanduslikku majapidamist, kuna nende suhtes kehtivad ühised õigused. |
| --- | --- |

(15)

Põllumajanduslikke majapidamisi käsitlev integreeritud statistika peaks hõlmama põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatavaid pindu, sealhulgas maad, mida kasutab põllumajandustootmiseks kaks või enam põllumajanduslikku majapidamist, kuna nende suhtes kehtivad ühised õigused.

| (16) | Vaja on saada teavet põllumajandusliku majapidamise kuulumise kohta ettevõtete kontserni, mille üksusi kontrollib emaettevõte. |
| --- | --- |

(16)

Vaja on saada teavet põllumajandusliku majapidamise kuulumise kohta ettevõtete kontserni, mille üksusi kontrollib emaettevõte.

| (17) | Andmeesitajate koormuse vähendamiseks peaks määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 17a kohaselt riiklikel statistikaametitel ja muudel siseriiklikel asutustel olema juurdepääs haldusandmetele ulatuses, mil need andmed on vajalikud Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Andmeesitajate koormuse vähendamiseks peaks määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 17a kohaselt riiklikel statistikaametitel ja muudel siseriiklikel asutustel olema juurdepääs haldusandmetele ulatuses, mil need andmed on vajalikud Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks.

| (18) | Liikmesriigid või vastutavad siseriiklikud asutused peaksid püüdma võimalikult palju ajakohastada põllumajanduslikke majapidamisi puudutavate statistiliste andmete kogumise viise. Sellega seoses tuleks edendada digitaalsete lahenduste kasutamist. |
| --- | --- |

(18)

Liikmesriigid või vastutavad siseriiklikud asutused peaksid püüdma võimalikult palju ajakohastada põllumajanduslikke majapidamisi puudutavate statistiliste andmete kogumise viise. Sellega seoses tuleks edendada digitaalsete lahenduste kasutamist.

| (19) | Euroopa põllumajandusstatistika süsteemi paindlikkuse huvides ning põllumajandusstatistika lihtsustamiseks ja ajakohastamiseks tuleks kogutavad muutujad jagada erinevateks rühmadeks (põhiandmed ja moodulid), mis erinevad sageduse või representatiivsuse või mõlema poolest. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa põllumajandusstatistika süsteemi paindlikkuse huvides ning põllumajandusstatistika lihtsustamiseks ja ajakohastamiseks tuleks kogutavad muutujad jagada erinevateks rühmadeks (põhiandmed ja moodulid), mis erinevad sageduse või representatiivsuse või mõlema poolest.

| (20) | Lisaks saab andmeesitamiskoormust ja kulusid vähendada vaatlusaastale vahetult eelnevale või järgnevale aastale viitavate andmete uuesti kasutamise teel. See oleks eriti asjakohane neis aspektides, milles aastast aastasse ei ole oodata suuri muutusi. |
| --- | --- |

(20)

Lisaks saab andmeesitamiskoormust ja kulusid vähendada vaatlusaastale vahetult eelnevale või järgnevale aastale viitavate andmete uuesti kasutamise teel. See oleks eriti asjakohane neis aspektides, milles aastast aastasse ei ole oodata suuri muutusi.

| (21) | Paindlikkuse eesmärgil ning andmeesitajate, riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste koormuse vähendamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada statistilisi uuringuid, haldusregistreid ning kõiki muid allikaid, meetodeid või innovaatilisi mooduseid, kaasa arvatud teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud meetodid, nagu imputeerimine, hindamine ja modelleerimine. |
| --- | --- |

(21)

Paindlikkuse eesmärgil ning andmeesitajate, riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste koormuse vähendamiseks peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada statistilisi uuringuid, haldusregistreid ning kõiki muid allikaid, meetodeid või innovaatilisi mooduseid, kaasa arvatud teaduslikult põhjendatud ja põhjalikult dokumenteeritud meetodid, nagu imputeerimine, hindamine ja modelleerimine.

| (22) | Parandada tuleks teabe kogumist toitainete ja vee kasutamise ning põllumajanduslikes majapidamistes kasutatavate põllumajandustootmise meetodite kohta, et saada täiendavat statistikat põllumajanduse keskkonnapoliitika arendamiseks ja põllumajanduse keskkonnanäitajate kvaliteedi parandamiseks. |
| --- | --- |

(22)

Parandada tuleks teabe kogumist toitainete ja vee kasutamise ning põllumajanduslikes majapidamistes kasutatavate põllumajandustootmise meetodite kohta, et saada täiendavat statistikat põllumajanduse keskkonnapoliitika arendamiseks ja põllumajanduse keskkonnanäitajate kvaliteedi parandamiseks.

| (23) | Põllumajanduslike majapidamiste asukohapõhiste andmete esitamiseks tuleks kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (5) III lisa kohast statistiliste üksuste valdkonna ruutvõrku. |
| --- | --- |

(23)

Põllumajanduslike majapidamiste asukohapõhiste andmete esitamiseks tuleks kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ (5) III lisa kohast statistiliste üksuste valdkonna ruutvõrku.

| (24) | Komisjonil tuleb tagada edastatud andmete konfidentsiaalsus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Tuleks tagada andmete konfidentsiaalsuse nõutav kaitse, muu hulgas lubades asukohaparameetrite kasutamist ainult ruumianalüüsi jaoks ning avaldades statistika asjakohaselt koondandmetena. Seetõttu tuleks välja töötada ühtlustatud lähenemisviis konfidentsiaalsuse kaitsele ja andmete levitamise kvaliteedile, tehes samas jõupingutusi, et muuta veebipõhine juurdepääs ametlikule statistikale lihtsaks ja kasutajasõbralikuks. |
| --- | --- |

(24)

Komisjonil tuleb tagada edastatud andmete konfidentsiaalsus kooskõlas määrusega (EÜ) nr 223/2009. Tuleks tagada andmete konfidentsiaalsuse nõutav kaitse, muu hulgas lubades asukohaparameetrite kasutamist ainult ruumianalüüsi jaoks ning avaldades statistika asjakohaselt koondandmetena. Seetõttu tuleks välja töötada ühtlustatud lähenemisviis konfidentsiaalsuse kaitsele ja andmete levitamise kvaliteedile, tehes samas jõupingutusi, et muuta veebipõhine juurdepääs ametlikule statistikale lihtsaks ja kasutajasõbralikuks.

| (25) | Käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse olenevalt olukorrast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (6) ja kooskõlas kõnealuse määrusega vastu võetud sätteid ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (7). |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määruse alusel toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse olenevalt olukorrast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (6) ja kooskõlas kõnealuse määrusega vastu võetud sätteid ja/või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 45/2001 (7).

| (26) | Asjakohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni piiritlemiseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (8) kehtestatud liidu statistiline klassifikaator, mille järgi määratakse kindlaks käesolevas määruses osutatud majanduse tegevusalad. |
| --- | --- |

(26)

Asjakohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni piiritlemiseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (8) kehtestatud liidu statistiline klassifikaator, mille järgi määratakse kindlaks käesolevas määruses osutatud majanduse tegevusalad.

| (27) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (9) tuleks territoriaalüksused määratleda vastavalt ühisele statistiliste territoriaalüksuste liigitusele (NUTS). |
| --- | --- |

(27)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1059/2003 (9) tuleks territoriaalüksused määratleda vastavalt ühisele statistiliste territoriaalüksuste liigitusele (NUTS).

| (28) | Andmete kogumine nõuab nii liikmesriikidelt kui ka liidult mitme aasta jooksul rahalisi vahendeid. Seepärast tuleks ette näha, et liit toetab kõnealust programmi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kaudu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1306/2013 (10). |
| --- | --- |

(28)

Andmete kogumine nõuab nii liikmesriikidelt kui ka liidult mitme aasta jooksul rahalisi vahendeid. Seepärast tuleks ette näha, et liit toetab kõnealust programmi Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kaudu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1306/2013 (10).

| (29) | Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastase finantsraamistiku kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (11) punkti 17 tähenduses. Käesolevas määruses on sätestatud, et järgmiseks finantsraamistikuks nähakse ette eelarve andmete kogumise jätkamiseks. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määrusega kehtestatakse mitmeaastase finantsraamistiku kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (11) punkti 17 tähenduses. Käesolevas määruses on sätestatud, et järgmiseks finantsraamistikuks nähakse ette eelarve andmete kogumise jätkamiseks.

| (30) | Käesoleva määruse majanduslikud aspektid tuleks 2020. aasta järgse perioodi jaoks läbi vaadata, võttes arvesse uut mitmeaastast finantsraamistikku ja liidu vahendite muid olulisi muudatusi. Komisjon peaks selle läbivaatamise põhjal kaaluma, kas esitada asjakohased ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määruse majanduslikud aspektid tuleks 2020. aasta järgse perioodi jaoks läbi vaadata, võttes arvesse uut mitmeaastast finantsraamistikku ja liidu vahendite muid olulisi muudatusi. Komisjon peaks selle läbivaatamise põhjal kaaluma, kas esitada asjakohased ettepanekud käesoleva määruse muutmiseks.

| (31) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt Euroopa statistika süstemaatilist tegemist liidu põllumajanduslike majapidamiste kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda järjekindluse ja võrreldavuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(31)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt Euroopa statistika süstemaatilist tegemist liidu põllumajanduslike majapidamiste kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda järjekindluse ja võrreldavuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (32) | Määruses (EÜ) nr 223/2009 on sätestatud Euroopa statistika võrdlusraamistik ja selles nõutakse, et liikmesriigid järgiksid määruses esitatud statistikaalaseid põhimõtteid ja kvaliteedikriteeriume. Kvaliteediaruanded on Euroopa statistika kvaliteedi hindamisel, paremaks muutmisel ja edastamisel esmatähtsad. Euroopa statistikasüsteemi komitee on heaks kiitnud Euroopa statistikasüsteemi (ESS) kvaliteediaruannete struktuuri standardi kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 12. See ESSi standard peaks aitama kaasa kvaliteediaruandluse ühtlustamisele käesoleva määruse alusel. |
| --- | --- |

(32)

Määruses (EÜ) nr 223/2009 on sätestatud Euroopa statistika võrdlusraamistik ja selles nõutakse, et liikmesriigid järgiksid määruses esitatud statistikaalaseid põhimõtteid ja kvaliteedikriteeriume. Kvaliteediaruanded on Euroopa statistika kvaliteedi hindamisel, paremaks muutmisel ja edastamisel esmatähtsad. Euroopa statistikasüsteemi komitee on heaks kiitnud Euroopa statistikasüsteemi (ESS) kvaliteediaruannete struktuuri standardi kooskõlas määruse (EÜ) nr 223/2009 artikliga 12. See ESSi standard peaks aitama kaasa kvaliteediaruandluse ühtlustamisele käesoleva määruse alusel.

| (33) | Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud mõju hindamine, et käesoleva määrusega kehtestatud statistikaprogramm keskenduks tulemuslikule eesmärkide saavutamisele ning et eelarvelisi piiranguid võetaks arvesse juba alates kavandamisetapist. |
| --- | --- |

(33)

Kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega on teostatud mõju hindamine, et käesoleva määrusega kehtestatud statistikaprogramm keskenduks tulemuslikule eesmärkide saavutamisele ning et eelarvelisi piiranguid võetaks arvesse juba alates kavandamisetapist.

| (34) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused käesolevas määruses loetletud muutujate kirjelduste ja esitatavate andmete tehniliste elementide täpsustamiseks, käesolevas määruses sätestatud lisaandmete kogumisega seotud muutujate kirjelduse ja muu praktilise korralduse kehtestamiseks ning kvaliteediaruannete koostamise praktilise korralduse ja sisu kindlaksmääramiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). Kõnealuste volituste teostamisel peaks komisjon arvesse võtma selliseid aspekte nagu põllumajanduslike majapidamiste ja liikmesriikide kulud ja halduskoormus. |
| --- | --- |

(34)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused käesolevas määruses loetletud muutujate kirjelduste ja esitatavate andmete tehniliste elementide täpsustamiseks, käesolevas määruses sätestatud lisaandmete kogumisega seotud muutujate kirjelduse ja muu praktilise korralduse kehtestamiseks ning kvaliteediaruannete koostamise praktilise korralduse ja sisu kindlaksmääramiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (12). Kõnealuste volituste teostamisel peaks komisjon arvesse võtma selliseid aspekte nagu põllumajanduslike majapidamiste ja liikmesriikide kulud ja halduskoormus.

| (35) | Selleks et võtta arvesse peamiselt põllumajanduse arengust, õigusaktide muutmisest ja poliitikaprioriteetide muutumisest tingitud vajadust uute andmete järele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses loetletud detailsete teemade muutmiseks ja asjakohaste mooduliandmete täiendamiseks, määrates kindlaks käesoleva määruse kohaselt esitatavad lisaandmed. Selleks et tagada ühilduvus muude andmeallikatega ja soodustada nende kasutamist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses loetletud muutujate muutmiseks. Kõnealuste volituste rakendamisel peaks komisjon arvesse võtma selliseid aspekte nagu põllumajanduslike majapidamiste ja liikmesriikide kulud ja halduskoormus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(35)

Selleks et võtta arvesse peamiselt põllumajanduse arengust, õigusaktide muutmisest ja poliitikaprioriteetide muutumisest tingitud vajadust uute andmete järele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise lepingu) artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses loetletud detailsete teemade muutmiseks ja asjakohaste mooduliandmete täiendamiseks, määrates kindlaks käesoleva määruse kohaselt esitatavad lisaandmed. Selleks et tagada ühilduvus muude andmeallikatega ja soodustada nende kasutamist, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas määruses loetletud muutujate muutmiseks. Kõnealuste volituste rakendamisel peaks komisjon arvesse võtma selliseid aspekte nagu põllumajanduslike majapidamiste ja liikmesriikide kulud ja halduskoormus. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (13) sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (36) | Euroopa Andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud ja ta esitas oma arvamuse 20. novembril 2017 (14). |
| --- | --- |

(36)

Euroopa Andmekaitseinspektoriga on konsulteeritud ja ta esitas oma arvamuse 20. novembril 2017 (14).

| (37) | Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(37)

Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse põllumajanduslike majapidamiste tasandi Euroopa statistika raamistik ning nähakse ette struktuuriteabe integreerimine teabega tootmisviiside, maaelu arengu meetmete, põllumajanduse keskkonnaaspektide ja muu kohta.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „põllumajanduslik majapidamine“– tehniliselt ja majanduslikult ühtne üksus, mille põhi- või kõrvaltegevus liidu majandusterritooriumil on määruse (EÜ) nr 1893/2006 kohaselt gruppi A.01.1, A.01.2, A.01.3, A.01.4 või A.01.5 kuuluv põllumajanduslik majandustegevus või gruppi A.01.6 kuuluv põllumajandusmaa hea põllumajandus- ja keskkonnaseisundi säilitamine. Klassi A.01.49 tegevusaladest kuuluvad siia ainult poolkodustatud ja muude elusloomade kasvatamine (kuid mitte putukakasvatus), samuti mesindus ning mee ja mesilasvaha tootmine;

„põllumajanduslik majapidamine“

b)   „ühismaa põllumajandusüksus“– maaüksus, mida kaks või enam põllumajanduslikku majapidamist kasutavad põllumajandustootmiseks ja mille suhtes kehtivad ühised õigused, ilma et see oleks nende vahel ära jagatud;

„ühismaa põllumajandusüksus“

c)   „piirkond“– ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS) kohane territoriaalne üksus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1059/2003;

„piirkond“

d)   „loomühik“– standardne mõõtühik, mis võimaldab eri kategooriasse kuuluvate põllumajandusloomade andmeid võrreldavuse eesmärgil koondada; koefitsiendid loomühikute kindlaksmääramiseks põllumajandusloomade kategooriate kaupa on loetletud I lisas;

„loomühik“

e)   „kasutatav põllumajandusmaa“ või „KPM“– põllumajanduslikuks tootmiseks kasutatav maa, sh põllumaa, püsirohumaa ja püsikultuuride kasvatamiseks kasutatav maa, ning muu kasutuses olev põllumajanduslik maa;

„kasutatav põllumajandusmaa“ või „KPM“

f)   „vaatlusaasta“– kalendriaasta, millele vaatlusperioodid viitavad;

„vaatlusaasta“

g)   „koduaed“– ala, mida kasutatakse oma tarbeks toidu tootmiseks;

„koduaed“

h)   „moodul“– üks või mitu andmekogumit, mis on korrastatud eri teemade hõlmamiseks;

„moodul“

i)   „üldteema“– statistiliste üksuste kohta kogutava teabe sisu, kusjuures iga üldteema hõlmab mitut detailset teemat;

„üldteema“

j)   „detailne teema“– konkreetse teemaga seotud statistiliste üksuste kohta kogutava teabe üksikasjalik sisu, kusjuures iga detailne teema hõlmab mitut muutujat;

„detailne teema“

k)   „muutuja“– vaadeldava üksuse tunnus, millel võib olla rohkem kui üks väärtus mingist väärtuste komplektist.

„muutuja“

Artikkel 3

Katvus

1.   Käesoleva määrusega nõutavad andmed peavad katma 98 % liikmesriigi kasutatavast põllumajandusmaast (v.a koduaiad) ja 98 % loomühikutest.

2.   Nende nõuete täitmiseks peavad liikmesriigid esitama andmed põllumajanduslike majapidamiste ja ühismaa põllumajandusüksuste kohta, mis ületavad vähemalt ühe II lisas esitatud põllumajandusmaa suuruse või loomühikute arvu füüsilise künnise.

3.   Kui lõikes 2 osutatud üldkogumi loend esindab enam kui 98 % komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1198/2014 (15) kohase standardtoodanguna mõõdetud riigi põllumajandustoodangust, võivad liikmesriigid erandina kehtestada üldkogumi loendi kärpimiseks komisjoni (Eurostati) eelneva heakskiiduga kõrgema füüsilise või majandusliku künnise, tingimusel et kogu liikmesriigi kasutatava põllumajandusmaa (v.a koduaiad) osas saavutatakse 98 % ja loomühikute osas 98 % kaetus.

4.   Kui käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud üldkogumi loend ei kata 98 % kasutatavast põllumajandusmaast ja 98 % loomühikutest, laiendavad liikmesriigid üldkogumi loendit kooskõlas artikliga 6, kehtestades käesoleva artikli lõikes 2 osutatud künnisest madalama künnise või täiendava künnise või mõlemad.

Artikkel 4

Andmeallikad ja meetodid

1.   Käesolevas määruses osutatud andmete saamiseks, tingimusel et need võimaldavad statistika tegemist vastavalt artiklis 11 sätestatud kvaliteedi nõuetele, kasutavad liikmesriigid ühte või mitut järgmistest allikatest või meetoditest:

| a) | statistilised uuringud; |
| --- | --- |

a)

statistilised uuringud;

| b) | käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud haldusallikad; |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud haldusallikad;

| c) | muud allikad, meetodid või innovaatilised moodused. |
| --- | --- |

c)

muud allikad, meetodid või innovaatilised moodused.

2.   Liikmesriigid võivad kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1307/2013 (16) loodud ühtse haldus- ja kontrollsüsteemi (IACS), Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1760/2000 (17) loodud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi, nõukogu määrusega (EÜ) nr 21/2004 (18) loodud lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteemi, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1308/2013 (19) artikli 145 kohaselt rakendatud istandusregistri ning nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 (20) kohaselt moodustatud mahepõllumajanduse registri andmeid. Liikmesriigid võivad kasutada ka maaelu arengu meetmetega seotud haldusallikaid.

3.   Liikmesriik, kes otsustab kasutada lõike 1 punktis c osutatud allikaid, meetodeid või innovaatilisi mooduseid, teatab sellest vaatlusaastale eelneva aasta jooksul komisjonile (Eurostatile) ning esitab andmed sellest allikast või sellise meetodi või innovaatilise mooduse abil saadud andmete kvaliteedi ja andmete kogumise meetodite kohta.

4.   Riigiasutustel, kes vastutavad käesoleva määruse nõuete täitmise eest, on õigus vastavalt määruse (EÜ) nr 223/2009 artiklile 17a nende riigi territooriumil koostatud haldustoimikutes olevatele andmetele, sealhulgas konkreetseid põllumajanduslikke majapidamisi käsitlevatele andmetele ja nende valdajate isikuandmetele kiiresti ja tasuta juurde pääseda ning neid kasutada. Riigiasutused ja haldusdokumentide omanikud loovad vajalikud koostöömehhanismid.

Artikkel 5

Põhilised struktuuriandmed

1.   Liikmesriigid koguvad ja esitavad artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud põllumajanduslike majapidamiste kohta vaatlusaastate 2020, 2023 ja 2026 kohta III lisas loetletud põhilised struktuuriandmed („põhiandmed“). Vaatlusaasta 2020 kohta põhiandmete kogumiseks korraldatakse loendus.

2.   Põhiandmed vaatlusaastate 2023 ja 2026 kohta võib koguda valimitelt. Sel juhul tagab liikmesriik, et kaalutud tulemused on iga piirkonna põllumajanduslike majapidamiste suhtes statistiliselt representatiivsed ning on koostatud selliselt, et need vastavad V lisas sätestatud täpsusnõuetele.

3.   Kui III lisas nimetatud muutuja esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib andmed kõnealuse muutuja kohta jätta kogumata, tingimusel et asjaomane liikmesriik esitab selle kohta komisjonile (Eurostatile) nõuetekohase põhjenduse vaatlusaastale eelneval kalendriaastal.

4.   Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte III lisas loetletud muutujate kirjelduse kindlaksmääramiseks.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega hiljemalt 28. veebruariks 2019 vaatlusaasta 2020 puhul, hiljemalt 31. detsembriks 2021 vaatlusaasta 2023 puhul ja hiljemalt 31. detsembriks 2024 vaatlusaasta 2026 puhul.

5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte III lisas loetletud muutujate muutmiseks, kui seda on vaja aastate 2023 ja 2026 puhul artikli 4 lõikes 2 sätestatud andmeallikatega ühtlustamise eesmärgil. Oma volituste rakendamisel tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktidega asendatakse üksnes III lisas loetletud muutujad, mis ei ole nimetatud andmeallikatest enam saadaval. Asendamise korral tagab komisjon, et uusi muutujaid võib saada artikli 4 lõikes 2 sätestatud andmeallikatest. Peale selle tagab komisjon, et delegeeritud õigusaktid on nõuetekohaselt põhjendatud ning nendega ei kaasne liikmesriikide ega andmeesitajate jaoks märkimisväärset täiendavat koormust ega kulu.

6.   Delegeeritud õigusaktid vaatlusaasta 2023 kohta võetakse vastu hiljemalt 30. septembriks 2021 ja vaatlusaasta 2026 kohta hiljemalt 30. septembriks 2024.

Artikkel 6

Laiendatud üldkogumi loend

1.   Kui liikmesriigid laiendavad üldkogumi loendit kooskõlas artikli 3 lõikega 4, esitavad nad vaatlusaasta 2020 puhul laiendatud üldkogumi loendiga hõlmatud põllumajanduslike majapidamiste kohta põhiandmed, mis sisaldavad III lisas loetletud teavet.

2.   Laiendatud üldkogumi loendiga hõlmatud põllumajanduslike majapidamiste kohta võib andmeid koguda valimitelt. Sel juhul tagab liikmesriik, et kaalutud tulemused on iga piirkonna põllumajanduslike majapidamiste suhtes statistiliselt representatiivsed ning on koostatud selliselt, et need vastavad V lisas sätestatud täpsusnõuetele.

Artikkel 7

Mooduliandmed

1.   Liikmesriigid koguvad ja esitavad IV lisas loetletud moodulite üldteemade ja detailsete teemade andmed järgmiste vaatlusaastate kohta:

| a) | vaatlusaastad 2020, 2023 ja 2026 – moodul „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“; |
| --- | --- |

a)

vaatlusaastad 2020, 2023 ja 2026 – moodul „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“;

| b) | vaatlusaastad 2020, 2023 ja 2026 – moodul „Maaelu areng“; |
| --- | --- |

b)

vaatlusaastad 2020, 2023 ja 2026 – moodul „Maaelu areng“;

| c) | vaatlusaastad 2020 ja 2026 – moodul „Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus“; |
| --- | --- |

c)

vaatlusaastad 2020 ja 2026 – moodul „Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus“;

| d) | vaatlusaasta 2023 – moodul „Niisutus“; |
| --- | --- |

d)

vaatlusaasta 2023 – moodul „Niisutus“;

| e) | vaatlusaasta 2023 – moodul „Mullaharimistavad“; |
| --- | --- |

e)

vaatlusaasta 2023 – moodul „Mullaharimistavad“;

| f) | vaatlusaasta 2023 – moodul „Masinad ja seadmed“; |
| --- | --- |

f)

vaatlusaasta 2023 – moodul „Masinad ja seadmed“;

| g) | vaatlusaasta 2023 – moodul „Viljapuuaiad“; |
| --- | --- |

g)

vaatlusaasta 2023 – moodul „Viljapuuaiad“;

| h) | vaatlusaasta 2026 – moodul „Viinamarjaistandused“. |
| --- | --- |

h)

vaatlusaasta 2026 – moodul „Viinamarjaistandused“.

2.   Nimetatud andmekogumise käigus kogutakse andmeid ka artikli 3 lõigetes 2 ja 3 osutatud põllumajanduslike majapidamiste kohta.

3.   Moodulite andmeid võib koguda põllumajanduslike majapidamiste valimitelt. Sel juhul tagab liikmesriik, et kaalutud tulemused on iga piirkonna põllumajanduslike majapidamiste suhtes statistiliselt representatiivsed ning on koostatud selliselt, et need vastavad V lisas sätestatud täpsusnõuetele.

4.   Mooduliandmed saadakse samast põllumajanduslike majapidamiste osavalimist, mida on kasutatud põhiandmete saamiseks. Moodulid peavad kajastama olukorda vaatlusaastal, kuid võivad käesoleva artikli lõike 1 punktides f, g ja h osutatud moodulite puhul põhineda vaatlusaastale vahetult eelneval või järgneval aastal. Igal juhul lisatakse igale mooduli kirjele III lisas loetletud põhiandmed.

5.   Mooduli „Viljapuuaiad“ andmeid asjaomase põllumajanduskultuuri kohta peavad koguma liikmesriigid, kus mõnda IV lisa mooduli „Viljapuuaiad“ detailsete teemade all nimetatud põllumajanduskultuuri toodetakse ainult või peamiselt turu jaoks vähemalt 1 000 hektaril.

6.   Mooduli „Viinamarjaistandused“ andmeid peavad koguma liikmesriigid, kus on vähemalt 1 000 hektarit viinamarjaistandusi veini tootmiseks sobivate viinamarjasortidega, mida toodetakse ainult või peamiselt turu jaoks.

7.   Liikmesriigid, kus alla 2 % kasutatavat põllumajandusmaad on niisutatav ja kus ei ole selliseid NUTS 2. tasandi piirkondi, kus vähemalt 5 % kasutatavat põllumajandusmaad on niisutatav, on vabastatud mooduli „Niisutus“ andmete kogumisest.

8.   Liikmesriigid teatavad komisjonile (Eurostatile) vaatlusaastale eelneva aasta juuni lõpuks, kui nende puhul on tegemist lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud juhtumitega.

9.   Kui muutuja esinemissagedus liikmesriigis on madal või puudub, võib andmed kõnealuse muutuja kohta jätta kogumata, tingimusel et selle kohta esitatakse komisjonile (Eurostatile) nõuetekohane põhjendus vaatlusaastale eelneval kalendriaastal.

Artikkel 8

Mooduliandmete tehniline kirjeldus

1.   Komisjon võib võtta vastu rakendusakte, millega määratakse kindlaks IV lisas loetletud moodulite, üldteemade ja detailsete teemade raames esitatavate andmete järgmised tehnilised elemendid:

| a) | muutujate loend; |
| --- | --- |

a)

muutujate loend;

| b) | muutujate kirjeldus. |
| --- | --- |

b)

muutujate kirjeldus.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega hiljemalt 28. veebruariks 2019 vaatlusaasta 2020 puhul, hiljemalt 31. detsembriks 2021 vaatlusaasta 2023 puhul ja hiljemalt 31. detsembriks 2024 vaatlusaasta 2026 puhul.

2.   Lõike 1 kohast muutujate loendit kindlaksmääravate rakendusaktide vastuvõtmisel tagab komisjon, et põhiandmete ja moodulite muutujate koguarv ei ületa 2020. aastal 300 muutujat, 2023. aastal 470 muutujat ja 2026. aastal 350 muutujat.

3.   Aastate 2023 ja 2026 puhul on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte IV lisas loetletud detailsete teemade muutmiseks. Oma volituste rakendamisel tagab komisjon, et selliste delegeeritud õigusaktidega ei suurendata märkimisväärselt muutujate arvust tingitud halduskoormust. Eelkõige tagab komisjon selle, et delegeeritud õigusaktid ei põhjusta käesoleva artikli lõikes 2 osutatud muutujate arvu suurenemist, ning selle, et delegeeritud õigusaktidega ei muudeta üle 20 % iga IV lisas loetletud mooduli detailseid teemasid. Kui 20 % moodustab aga vähem kui ühe detailse teema, võib üht detailset teemat sellegipoolest muuta.

4.   Delegeeritud õigusaktid vaatlusaasta 2023 kohta võetakse vastu hiljemalt 30. septembriks 2021 ja vaatlusaasta 2026 kohta hiljemalt 30. septembriks 2024.

5.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud rakendusaktidega ning lõikes 3 osutatud delegeeritud õigusaktidega ei tohi kaasneda märkimisväärseid lisakulusid, mis põhjustaksid põllumajanduslikele majapidamistele ja liikmesriikidele ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust.

Artikkel 9

Lisaandmete kogumine

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte, et täiendada IV lisas sätestatud moodulite andmeid, kui lisateabe kogumist peetakse vajalikuks. Kõnealustes delegeeritud õigusaktides määratakse kindlaks järgmine:

| a) | üldteemad ja detailsed teemad, mida käsitletakse lisamoodulis, ning selliste täiendavate statistiliste vajaduste põhjendused; |
| --- | --- |

a)

üldteemad ja detailsed teemad, mida käsitletakse lisamoodulis, ning selliste täiendavate statistiliste vajaduste põhjendused;

| b) | vaatlusaasta. |
| --- | --- |

b)

vaatlusaasta.

2.   Komisjonil on õigus võtta lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte vastu alates vaatlusaastast 2023 ja seejärel iga kolme aasta järel. Komisjon ei tee lisamooduli ettepanekut vaatlusaastatel, mil andmeid kogutakse loenduse vormis.

3.   Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, et sätestada:

| a) | komisjonile (Eurostatile) esitatavate muutujate ja mõõtühikute loetelu, mis ei tohi sisaldada üle 20 muutuja; |
| --- | --- |

a)

komisjonile (Eurostatile) esitatavate muutujate ja mõõtühikute loetelu, mis ei tohi sisaldada üle 20 muutuja;

| b) | muutujate kirjeldused; |
| --- | --- |

b)

muutujate kirjeldused;

| c) | täpsusnõuded; |
| --- | --- |

c)

täpsusnõuded;

| d) | vaatlusperioodid; |
| --- | --- |

d)

vaatlusperioodid;

| e) | edastamise kuupäevad. |
| --- | --- |

e)

edastamise kuupäevad.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega hiljemalt 12 kuud enne vaatlusaasta algust.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktidega ja käesoleva artikli lõikes 3 osutatud rakendusaktidega ei tohi kaasneda märkimisväärseid lisakulusid, mis põhjustaksid põllumajanduslikele majapidamistele ja liikmesriikidele ebaproportsionaalset ja põhjendamatut koormust.

Artikkel 10

Vaatlusperiood

Kogutud andmed peavad käima üheainsa vaatlusaasta kohta, mis on kõikide liikmesriikide puhul ühine, ja kirjeldama olukorda, mis valitseb kindlaksmääratud ajavahemikus või kuupäeval järgmiselt:

| a) | maa muutujate puhul esitatakse maa kasutusviisi andmed vaatlusaasta kohta. Samalt maatükilt koristatavate järjestikuste põllukultuuride puhul osutab maakasutusviis põllukultuurile, mis on koristatud vaatlusaastal, olenemata sellest, millal asjaomane põllukultuur on külvatud; |
| --- | --- |

a)

maa muutujate puhul esitatakse maa kasutusviisi andmed vaatlusaasta kohta. Samalt maatükilt koristatavate järjestikuste põllukultuuride puhul osutab maakasutusviis põllukultuurile, mis on koristatud vaatlusaastal, olenemata sellest, millal asjaomane põllukultuur on külvatud;

| b) | niisutuse ja mullaharimistavade muutujate puhul on vaatlusperioodiks 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb vaatlusaastal ja mille määrab kindlaks iga liikmesriik selliselt, et see kataks vastavad tootmistsüklid; |
| --- | --- |

b)

niisutuse ja mullaharimistavade muutujate puhul on vaatlusperioodiks 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb vaatlusaastal ja mille määrab kindlaks iga liikmesriik selliselt, et see kataks vastavad tootmistsüklid;

| c) | põllumajandusloomade, loomapidamishoonete ja sõnnikukäitluse muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva. Sõnnikukäitluse muutujad kajastavad 12-kuulist ajavahemikku, mille sisse arvatakse ka nimetatud kuupäev; |
| --- | --- |

c)

põllumajandusloomade, loomapidamishoonete ja sõnnikukäitluse muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva. Sõnnikukäitluse muutujad kajastavad 12-kuulist ajavahemikku, mille sisse arvatakse ka nimetatud kuupäev;

| d) | tööjõu muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks 12-kuulise vaatlusperioodi, mis lõpeb vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval; |
| --- | --- |

d)

tööjõu muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks 12-kuulise vaatlusperioodi, mis lõpeb vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval;

| e) | individuaalsetes põllumajanduslikes majapidamistes võetud maaelu arengu meetmete muutujate puhul on vaatlusperioodiks kolmeaastane periood, mis lõpeb vaatlusaasta 31. detsembril; |
| --- | --- |

e)

individuaalsetes põllumajanduslikes majapidamistes võetud maaelu arengu meetmete muutujate puhul on vaatlusperioodiks kolmeaastane periood, mis lõpeb vaatlusaasta 31. detsembril;

| f) | muude muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva. |
| --- | --- |

f)

muude muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva.

Artikkel 11

Kvaliteet

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid edastatud andmete ja metaandmete kvaliteedi tagamiseks.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.

3.   Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete ja metaandmete kvaliteeti.

4.   Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) iga käesoleva määrusega hõlmatud vaatlusaasta kohta kvaliteediaruande, milles kirjeldatakse statistikaprotsessi, ning eelkõige:

| a) | metaandmed, mis kirjeldavad kasutatud metoodikat ja seda, kuidas tehnilised kirjeldused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

metaandmed, mis kirjeldavad kasutatud metoodikat ja seda, kuidas tehnilised kirjeldused vastavad käesolevas määruses sätestatud nõuetele;

| b) | teabe kasutatud valimialuste miinimumnõuete täitmise kohta, sealhulgas nende väljatöötamise ja ajakohastamise nõuete täitmise kohta vastavalt käesoleva määruse sätetele. |
| --- | --- |

b)

teabe kasutatud valimialuste miinimumnõuete täitmise kohta, sealhulgas nende väljatöötamise ja ajakohastamise nõuete täitmise kohta vastavalt käesoleva määruse sätetele.

Komisjonil on õigus võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse kvaliteediaruannete esitamise praktiline korraldus ja sisu. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega ning nendega ei tohi kaasneda liikmesriikide jaoks märkimisväärset täiendavat koormust ega kulu.

5.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) esimesel võimalusel käesoleva määruse rakendamisega seotud teabe või muudatused, mis võivad mõjutada edastatud andmete kvaliteeti.

6.   Komisjoni (Eurostati) nõudmisel esitavad liikmesriigid lisaselgitused, mis on vajalikud statistiliste andmete kvaliteedi hindamiseks.

Artikkel 12

Andmete ja metaandmete edastamine ning tähtajad

1.   Vaatlusaasta 2020 puhul esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) valideeritud põhi- ja mooduliandmed ning kvaliteediaruande 15 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

2.   Vaatlusaastate 2023 ja 2026 puhul esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostatile) valideeritud põhi- ja mooduliandmed ning kvaliteediaruande 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

3.   Andmed edastatakse komisjonile (Eurostatile) üksikute põllumajanduslike majapidamiste lõikes. Mooduliandmed ja lisaandmed seostatakse III lisas loetletud sama vaatlusaasta põhiandmetega üksiku põllumajandusliku majapidamise tasandil. Kirjetega koos tuleb esitada ekstrapoleerimistegurid ja teave kihistamise kohta.

4.   Liikmesriigid edastavad andmed ja metaandmed komisjoni (Eurostati) kindlaks määratud tehnilises vormingus. Andmete ja metaandmete esitamiseks komisjonile (Eurostatile) kasutatakse ühtse kontaktpunkti teenust.

Artikkel 13

Liidu toetus

1.   Liit eraldab käesoleva määruse rakendamiseks määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele toetusi järgmistel eesmärkidel:

| a) | andmetele esitatavate nõuete väljatöötamine ja/või rakendamine; |
| --- | --- |

a)

andmetele esitatavate nõuete väljatöötamine ja/või rakendamine;

| b) | meetodite väljatöötamine statistikasüsteemide ajakohastamiseks, et parandada põllumajanduslike majapidamiste kohta integreeritud statistika tegemise kvaliteeti või vähendada kulusid ja halduskoormust, kasutades artiklis 4 osutatud allikaid ja meetodeid. |
| --- | --- |

b)

meetodite väljatöötamine statistikasüsteemide ajakohastamiseks, et parandada põllumajanduslike majapidamiste kohta integreeritud statistika tegemise kvaliteeti või vähendada kulusid ja halduskoormust, kasutades artiklis 4 osutatud allikaid ja meetodeid.

2.   Liikmesriigid saavad artiklis 14 sätestatud rahastamispaketi piires liidu toetust, et katta artiklites 5, 6 ja 7 sätestatud andmete kogumise kulusid.

3.   Lõikes 2 osutatud liidu rahaline toetus ei tohi ületada 75 % rahastamiskõlblikest kuludest vastavalt lõigetes 4 ja 5 sätestatud ülemmääradele.

4.   Vaatlusaasta 2020 põhiandmete ja mooduliandmete kogumise kogukulude alusel makstava liidu rahalise toetuse ülemmäärad on järgmised:

| a) | Luksemburg ja Malta – kumbki 50 000 eurot; |
| --- | --- |

a)

Luksemburg ja Malta – kumbki 50 000 eurot;

| b) | Austria, Horvaatia Iirimaa ja Leedu – igaüks 1 000 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

Austria, Horvaatia Iirimaa ja Leedu – igaüks 1 000 000 eurot;

| c) | Bulgaaria, Saksamaa, Ungari, Portugal ja Ühendkuningriik – igaüks 2 000 000 eurot; |
| --- | --- |

c)

Bulgaaria, Saksamaa, Ungari, Portugal ja Ühendkuningriik – igaüks 2 000 000 eurot;

| d) | Kreeka, Hispaania ja Prantsusmaa – igaüks 3 000 000 eurot; |
| --- | --- |

d)

Kreeka, Hispaania ja Prantsusmaa – igaüks 3 000 000 eurot;

| e) | Itaalia, Poola ja Rumeenia – igaüks 4 000 000 eurot; |
| --- | --- |

e)

Itaalia, Poola ja Rumeenia – igaüks 4 000 000 eurot;

| f) | kõik teised liikmesriigid – igaüks 300 000 eurot. |
| --- | --- |

f)

kõik teised liikmesriigid – igaüks 300 000 eurot.

5.   Vaatlusaastate 2023 ja 2026 põhi- ja mooduliandmete kogumise puhul vähendatakse lõikes 4 sätestatud ülemmäära 50 %, kui 2020. aasta järgsest mitmeaastasest finantsraamistikust ei tulene teisiti.

6.   Liit annab määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 5 lõikes 2 osutatud riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele toetusi artiklis 9 sätestatud lisaandmete kogumise kulude katteks. Liidu rahaline toetus ei tohi ületada 90 % rahastamiskõlblikest kuludest.

7.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud liidu rahalist toetust makstakse Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist kooskõlas määruse (EL) nr 1306/2013 artikli 4 lõike 2 punktiga d.

Artikkel 14

Rahastamispakett

1.   Liidu rahastamispakett vaatlusaasta 2020 andmekogumisprogrammi rakendamise jaoks, sealhulgas assigneeringud, mis on vajalikud komisjonis liikmesriikide poolt käesoleva määruse alusel esitatud andmete töötlemiseks kasutatavate andmebaasisüsteemide haldamiseks, hooldamiseks ja arendamiseks, on 40 000 000 eurot aastateks 2018–2020; see kaetakse aastate 2014–2020 mitmeaastasest finantsraamistikust.

2.   Pärast 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist määravad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekul kindlaks 2020. aasta järgseks ajaks ettenähtud summa.

Artikkel 15

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmetega, järjepideva ja tõhusa kontrolliga ning rikkumiste tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida nii dokumentide alusel kui ka kontrollida kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid ning kolmandaid isikuid, keda on programmi alusel otseselt või kaudselt liidu vahenditest rahastatud.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate suhtes uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 (21) ning nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (22) sätestatud korrale, et teha kindlaks, kas käesoleva määruse alusel otseselt või kaudselt rahastatud toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning toetuslepingud ja toetuse määramise otsused annavad komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada sellist auditeerimist ja kohapealset kontrolli ja inspekteerimisi.

5.   Kui meetme rakendamine toimub täielikult või osaliselt tegevuse edasiandmise korras või on edasi delegeeritud või kui see nõuab hankelepingu sõlmimist või kolmandale isikule rahalise toetuse andmist, peab leping, toetusleping või toetuse andmise otsus sisaldama töövõtja või toetusesaaja kohustust nõuda kõikidelt asjaomastelt kolmandatelt isikutelt sõnaselget nõustumist komisjoni, kontrollikoja ja OLAFi kõnealuste volitustega.

6.   Lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist piiramata.

Artikkel 16

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 5 lõikes 6, artikli 8 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 27. augustist 2018. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 5 lõikes 6, artikli 8 lõikes 3 ja artikli 9 lõikes 1 osutatud volituse igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituse delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 5 lõike 6, artikli 8 lõike 3 ja artikli 9 lõike 1 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 223/2009. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Artikkel 18

Komisjoni aruanne

Komisjon esitab 31. detsembriks 2024 pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse rakendamise ja eesmärkide saavutamise kohta.

Artikkel 19

Erandid

Erandina artiklist 5, artikli 6 lõikest 1, artikli 7 lõike 1 punktidest a, b ja c, artikli 8 lõikest 2, artikli 12 lõikest 1, artikli 13 lõikest 4, artikli 14 lõikest 1 ja V lisast asendatakse Kreeka ja Portugali puhul viited aastale 2020 vajaduse korral viidetega aastale 2019.

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EL) nr 1337/2011 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2022.

2.   Määrus (EÜ) nr 1166/2008 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2019.

3.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 3. juuli 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. juuli 2018. aasta otsus.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 571/88 (ELT L 321, 1.12.2008, lk 14).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta määrus (EL) nr 1337/2011, mis käsitleb Euroopa püsikultuuride statistikat ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 357/79 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ (ELT L 347, 30.12.2011, lk 7).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiiv 2007/2/EÜ, millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) (ELT L 108, 25.4.2007, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1306/2013 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549).

10

(11)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

12

(13)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

13

(14)  
  ELT C 14, 16.1.2018, lk 6.

14

(15)  Komisjoni 1. augusti 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1198/2014, millega täiendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 321, 7.11.2014, lk 2).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1760/2000 veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi loomise, veiseliha ja veiselihatoodete märgistamise ning nõukogu määruse (EÜ) nr 820/97 kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1).

17

(18)  Nõukogu 17. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 21/2004, millega kehtestatakse lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise süsteem ja muudetakse määrust (EÜ) nr 1782/2003 ning direktiive 92/102/EMÜ ja 64/432/EMÜ (ELT L 5, 9.1.2004, lk 8).

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 671).

19

(20)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

21

(22)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

22

---

I LISA

Loomühikute koefitsiendid

| Loomaliik | Looma tunnus | Koefitsient |
| --- | --- | --- |
| Veised | Alla aastased | 0,400 |
| Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused | 0,700 |
| Vähemalt kahe aasta vanused pullid | 1,000 |
| Vähemalt kahe aasta vanused mullikad | 0,800 |
| Lüpsilehmad | 1,000 |
| Muud kui lüpsilehmad | 0,800 |
| Lambad ja kitsed | 0,100 |
| Sead | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg | 0,027 |
| Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg | 0,500 |
| Muud sead | 0,300 |
| Kodulinnud | Broilerid | 0,007 |
| Munakanad | 0,014 |
| Muud kodulinnud | |
| Kalkunid | 0,030 |
| Pardid | 0,010 |
| Haned | 0,020 |
| Jaanalinnud | 0,350 |
| Mujal nimetamata muud kodulinnud | 0,001 |
| Küülikud, emaküülikud | 0,020 |

Loomaliik

Looma tunnus

Koefitsient

Veised

Alla aastased

0,400

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused

0,700

Vähemalt kahe aasta vanused pullid

1,000

Vähemalt kahe aasta vanused mullikad

0,800

Lüpsilehmad

1,000

Muud kui lüpsilehmad

0,800

Lambad ja kitsed

0,100

Sead

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

0,027

Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg

0,500

Muud sead

0,300

Kodulinnud

Broilerid

0,007

Munakanad

0,014

Muud kodulinnud

Kalkunid

0,030

Pardid

0,010

Haned

0,020

Jaanalinnud

0,350

Mujal nimetamata muud kodulinnud

0,001

Küülikud, emaküülikud

0,020

---

II LISA

Füüsiliste künniste loetelu
   (1)

| Objekt | Künnis |
| --- | --- |
| Kasutatav põllumajandusmaa | 5 ha |
| Põllumaa | 2 ha |
| Kartul | 0,5 ha |
| Värske köögivili ja maasikas | 0,5 ha |
| Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, lilled ja dekoratiivtaimed, seemned ja seemikud, puukoolid | 0,2 ha |
| Viljapuud, marjad, pähklipuud, tsitrused, muud püsikultuurid, välja arvatud puukoolid, viinamarjaistandused ja oliivipuud | 0,3 ha |
| Viinamarjaistandused | 0,1 ha |
| Oliivipuud | 0,3 ha |
| Kasvuhooned | 100 m2 |
| Kultuurseened | 100 m2 |
| Põllumajandusloomad | 1,7 loomühikut |

Objekt

Künnis

Kasutatav põllumajandusmaa

5 ha

Põllumaa

2 ha

Kartul

0,5 ha

Värske köögivili ja maasikas

0,5 ha

Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, lilled ja dekoratiivtaimed, seemned ja seemikud, puukoolid

0,2 ha

Viljapuud, marjad, pähklipuud, tsitrused, muud püsikultuurid, välja arvatud puukoolid, viinamarjaistandused ja oliivipuud

0,3 ha

Viinamarjaistandused

0,1 ha

Oliivipuud

0,3 ha

Kasvuhooned

100 m2

Kultuurseened

100 m2

Põllumajandusloomad

1,7 loomühikut

---

(1)  Künniseid kohaldatakse loetletud objektide rühma suhtes.

---

III LISA

Põhilised struktuuriandmed: muutujad

| Üldmuutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Küsitluse andmed | |
| – | Põllumajandusliku majapidamise tunnus | Põllumajandusliku majapidamise tunnus |
| Põllumajandusliku majapidamise asukoht | |
| – | Geograafiline asukoht | INSPIRE statistiliste üksuste ruutvõrgu ruudu kood üleeuroopaliseks kasutamiseks. |
| – | NUTS 3 piirkond | NUTS 3 kood |
| – | Põllumajanduslikku majapidamist mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud vastavalt määrusele (EL) nr 1305/2013 | L/M/O/N (1) |
| Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm | |
| – | Põllumajandusliku majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult: | |
| – | Iseseisva põllumajandusliku majapidamise puhul füüsiline isik, kes on ainuvaldaja | jah/ei |
| – | – | Kui jah, siis kas valdaja on ka põllumajandusliku majapidamise juht? | jah/ei |
| – | – | – | Kui ei, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja pereliige? | jah/ei |
| – | – | – | – | Kui jah, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja abikaasa? | jah/ei |
| – | Ühisomand | jah/ei |
| – | Kaks või enam füüsilist isikut, kes on osanikud, kuna tegemist on põllumajanduslike majapidamiste ühendusega | jah/ei |
| – | Juriidiline isik | jah/ei |
| – | – | Kui jah, siis kas põllumajanduslik majapidamine kuulub ettevõtete kontserni? | jah/ei |
| – | Põllumajanduslik majapidamine on ühismaa üksus | jah/ei |
| – | Valdaja saab põllumajandusliku majapidamise maale või loomadele ELi toetust, olles seetõttu IACSiga hõlmatud | jah/ei |
| | Valdaja on noor põllumajandustootja või uus osaleja põllumajanduslikus tootmises, kes on viimase kolme aasta jooksul saanud sel eesmärgil ÜPP raames rahalist toetust | jah/ei |
| Põllumajandusliku majapidamise juht | |
| – | Sünniaasta | aasta |
| – | Sugu | mees/naine |
| – | Põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd) | ATÜ rühm (2) |
| | Põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta | aasta |
| – | Juhi põllumajanduslik väljaõpe | väljaõppe koodid |
| – | Viimase 12 kuu jooksul osalenud kutsekoolitusel | jah/ei |
| Valduse vorm, mille alusel valdaja põllumajandusmaad kasutab | |
| – | Põllumajanduslik tootmine oma maal | ha |
| – | Põllumajanduslik tootmine renditud maal | ha |
| – | Loonusrendisuhe või valdus muul alusel | ha |
| – | Ühismaa | ha |
| Mahepõllumajandus | jah/ei |
| – | Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele | ha |
| – | Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele | ha |
| | Osalemine muudes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades | jah/ei |

Üldmuutujad

Ühik/liik

Küsitluse andmed

–

Põllumajandusliku majapidamise tunnus

Põllumajandusliku majapidamise tunnus

Põllumajandusliku majapidamise asukoht

–

Geograafiline asukoht

INSPIRE statistiliste üksuste ruutvõrgu ruudu kood üleeuroopaliseks kasutamiseks.

–

NUTS 3 piirkond

NUTS 3 kood

–

Põllumajanduslikku majapidamist mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud vastavalt määrusele (EL) nr 1305/2013

L/M/O/N (1)

Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm

–

Põllumajandusliku majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult:

–

Iseseisva põllumajandusliku majapidamise puhul füüsiline isik, kes on ainuvaldaja

jah/ei

–

–

Kui jah, siis kas valdaja on ka põllumajandusliku majapidamise juht?

jah/ei

–

–

–

Kui ei, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja pereliige?

jah/ei

–

–

–

–

Kui jah, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja abikaasa?

jah/ei

–

Ühisomand

jah/ei

–

Kaks või enam füüsilist isikut, kes on osanikud, kuna tegemist on põllumajanduslike majapidamiste ühendusega

jah/ei

–

Juriidiline isik

jah/ei

–

–

Kui jah, siis kas põllumajanduslik majapidamine kuulub ettevõtete kontserni?

jah/ei

–

Põllumajanduslik majapidamine on ühismaa üksus

jah/ei

–

Valdaja saab põllumajandusliku majapidamise maale või loomadele ELi toetust, olles seetõttu IACSiga hõlmatud

jah/ei

Valdaja on noor põllumajandustootja või uus osaleja põllumajanduslikus tootmises, kes on viimase kolme aasta jooksul saanud sel eesmärgil ÜPP raames rahalist toetust

jah/ei

Põllumajandusliku majapidamise juht

–

Sünniaasta

aasta

–

Sugu

mees/naine

–

Põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd)

ATÜ rühm (2)

Põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta

aasta

–

Juhi põllumajanduslik väljaõpe

väljaõppe koodid

–

Viimase 12 kuu jooksul osalenud kutsekoolitusel

jah/ei

Valduse vorm, mille alusel valdaja põllumajandusmaad kasutab

–

Põllumajanduslik tootmine oma maal

ha

–

Põllumajanduslik tootmine renditud maal

ha

–

Loonusrendisuhe või valdus muul alusel

ha

–

Ühismaa

ha

Mahepõllumajandus

jah/ei

–

Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele

ha

–

Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele

ha

Osalemine muudes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades

jah/ei

| Maa muutujad | Põhikultuuride pind kokku | sellest mahepõllumajandus, sertifitseeritud ja/või üleminekuetapis |
| --- | --- | --- |
| Kasutatav põllumajandusmaa (KPM) | ha | ha |
| – | Põllumaa | ha | ha |
| – | – | Teravili terade (sh seemne) saamiseks | ha | ha |
| – | – | – | Pehme nisu ja speltanisu | ha | ha |
| – | – | – | Kõva nisu | ha | ha |
| – | – | – | Rukis ja taliviljasegud (meslin) | ha | |
| – | – | – | Oder | ha | |
| – | – | – | Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin) | ha | |
| – | – | – | Maisiterad ja maisitõlvikusegu | ha | |
| – | – | – | Tritikale | ha | |
| – | – | – | Sorgo | ha | |
| – | – | – | Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms) | ha | |
| – | – | – | Riis | ha | |
| – | – | Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud) | ha | ha |
| – | – | – | Põlduba, hernes ja maguslupiin | ha | |
| – | – | Rühvelkultuurid | ha | ha |
| – | – | – | Kartul (sh seemnekartul) | ha | ha |
| – | – | – | Suhkrupeet (v.a seeme) | ha | ha |
| – | – | – | Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid | ha | |
| – | – | Tehnilised kultuurid | ha | ha |
| – | – | – | Õliseemned | ha | ha |
| – | – | – | – | Rapsi- ja rüpsiseemned | ha | |
| – | – | – | – | Päevalilleseemned | ha | |
| – | – | – | – | Soja | ha | ha |
| – | – | – | – | Linaseemned (õlilina) | ha | |
| – | – | – | – | Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid | ha | |
| – | – | – | Kiutaimed | ha | |
| – | – | – | – | Kiulina | ha | |
| – | – | – | – | Harilik kanep | ha | |
| – | – | – | – | Puuvill | ha | |
| – | – | – | – | Mujal nimetamata muud kiutaimed | ha | |
| – | – | – | Tubakas | ha | |
| – | – | – | Humal | ha | |
| – | – | – | Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed | ha | |
| – | – | – | Mujal nimetamata energiakultuurid | ha | |
| – | – | – | Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid | ha | |
| – | – | Põllumaalt haljalt koristatud taimed | ha | ha |
| – | – | – | Lühiajaline rohumaa ja karjamaa | ha | ha |
| – | – | – | Haljalt koristatud liblikõielised taimed | ha | ha |
| – | – | – | Haljasmais | ha | |
| – | – | – | Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais) | ha | |
| – | – | – | Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata | ha | |
| – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad | ha | ha |
| – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus) | ha | |
| – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul) | ha | |
| – | – | Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) | ha | |
| – | – | Seemned ja seemikud | ha | ha |
| – | – | Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid | ha | |
| – | – | Kesa | ha | |
| – | Püsirohumaa | ha | ha |
| – | – | Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa | ha | ha |
| – | – | Hooldamata karjamaa | ha | ha |
| – | – | Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele | ha | |
| – | Püsikultuurid (sealhulgas noored istandikud ja istandikud, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine) | ha | ha |
| – | – | Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) | ha | ha |
| – | – | – | Õunviljad | ha | |
| – | – | – | Luuviljad | ha | |
| – | – | – | Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad | ha | |
| – | – | – | Marjad (v.a maasikad) | ha | |
| – | – | – | Pähklid | ha | |
| – | – | Tsitrusviljad | ha | ha |
| – | – | Viinamarjad | ha | |
| – | – | – | Veiniviinamarjad | ha | ha |
| – | – | – | – | Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad | ha | |
| – | – | – | – | Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad | ha | |
| – | – | – | – | Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad | ha | |
| – | – | – | Lauaviinamarjad | ha | |
| – | – | – | Rosinaviinamarjad | ha | |
| – | – | Oliivid | ha | ha |
| – | – | Puukoolid | ha | |
| – | – | Muud püsikultuurid, sealhulgas muud püsikultuurid inimtoiduks | ha | |
| – | – | – | Jõulupuud | ha | |
| – | Koduaiad | ha | |
| Muu põllumajandusmaa | ha | |
| – | Kasutamata põllumajandusmaa | ha | |
| – | Metsamaa | ha | |
| – | – | Lühikese raieringiga madalmetsad | ha | |
| – | Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide jms all olev tootmiseks mittekasutatav maa) | ha | |
| Põllumajandusliku majapidamise eriotstarbeline maa | | |
| – | Kultuurseened | ha | |
| Kasutatav põllumajandusmaa klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | ha | |
| – | Köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | ha | ha |
| – | Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | ha | |
| – | Muud põllukultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | ha | |
| – | Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | ha | |
| – | Mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all | ha | |
| Niisutatav haritav avamaa | | |
| – | Kogu niisutatav maa | ha | |

Maa muutujad

Põhikultuuride pind kokku

sellest mahepõllumajandus, sertifitseeritud ja/või üleminekuetapis

Kasutatav põllumajandusmaa (KPM)

ha

ha

–

Põllumaa

ha

ha

–

–

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

ha

ha

–

–

–

Pehme nisu ja speltanisu

ha

ha

–

–

–

Kõva nisu

ha

ha

–

–

–

Rukis ja taliviljasegud (meslin)

ha

–

–

–

Oder

ha

–

–

–

Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin)

ha

–

–

–

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

ha

–

–

–

Tritikale

ha

–

–

–

Sorgo

ha

–

–

–

Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms)

ha

–

–

–

Riis

ha

–

–

Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

ha

ha

–

–

–

Põlduba, hernes ja maguslupiin

ha

–

–

Rühvelkultuurid

ha

ha

–

–

–

Kartul (sh seemnekartul)

ha

ha

–

–

–

Suhkrupeet (v.a seeme)

ha

ha

–

–

–

Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid

ha

–

–

Tehnilised kultuurid

ha

ha

–

–

–

Õliseemned

ha

ha

–

–

–

–

Rapsi- ja rüpsiseemned

ha

–

–

–

–

Päevalilleseemned

ha

–

–

–

–

Soja

ha

ha

–

–

–

–

Linaseemned (õlilina)

ha

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid

ha

–

–

–

Kiutaimed

ha

–

–

–

–

Kiulina

ha

–

–

–

–

Harilik kanep

ha

–

–

–

–

Puuvill

ha

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud kiutaimed

ha

–

–

–

Tubakas

ha

–

–

–

Humal

ha

–

–

–

Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed

ha

–

–

–

Mujal nimetamata energiakultuurid

ha

–

–

–

Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid

ha

–

–

Põllumaalt haljalt koristatud taimed

ha

ha

–

–

–

Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

ha

ha

–

–

–

Haljalt koristatud liblikõielised taimed

ha

ha

–

–

–

Haljasmais

ha

–

–

–

Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais)

ha

–

–

–

Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata

ha

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad

ha

ha

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus)

ha

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

ha

–

–

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

ha

–

–

Seemned ja seemikud

ha

ha

–

–

Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid

ha

–

–

Kesa

ha

–

Püsirohumaa

ha

ha

–

–

Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa

ha

ha

–

–

Hooldamata karjamaa

ha

ha

–

–

Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele

ha

–

Püsikultuurid (sealhulgas noored istandikud ja istandikud, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine)

ha

ha

–

–

Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

ha

ha

–

–

–

Õunviljad

ha

–

–

–

Luuviljad

ha

–

–

–

Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

ha

–

–

–

Marjad (v.a maasikad)

ha

–

–

–

Pähklid

ha

–

–

Tsitrusviljad

ha

ha

–

–

Viinamarjad

ha

–

–

–

Veiniviinamarjad

ha

ha

–

–

–

–

Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad

ha

–

–

–

–

Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad

ha

–

–

–

–

Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad

ha

–

–

–

Lauaviinamarjad

ha

–

–

–

Rosinaviinamarjad

ha

–

–

Oliivid

ha

ha

–

–

Puukoolid

ha

–

–

Muud püsikultuurid, sealhulgas muud püsikultuurid inimtoiduks

ha

–

–

–

Jõulupuud

ha

–

Koduaiad

ha

Muu põllumajandusmaa

ha

–

Kasutamata põllumajandusmaa

ha

–

Metsamaa

ha

–

–

Lühikese raieringiga madalmetsad

ha

–

Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide jms all olev tootmiseks mittekasutatav maa)

ha

Põllumajandusliku majapidamise eriotstarbeline maa

–

Kultuurseened

ha

Kasutatav põllumajandusmaa klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

ha

–

Köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

ha

ha

–

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

ha

–

Muud põllukultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

ha

–

Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

ha

–

Mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

ha

Niisutatav haritav avamaa

–

Kogu niisutatav maa

ha

| Põllumajandusloomade muutujad | Loomade koguarv | sellest mahepõllumajandus, sertifitseeritud ja/või üleminekuetapis |
| --- | --- | --- |
| Veised | | looma |
| – | Alla aastased veised | looma | |
| – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised | looma | |
| – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid | looma | |
| – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad | looma | |
| – | Vähemalt kaheaastased pullid | looma | |
| – | Vähemalt kaheaastased lehmad | looma | |
| – | – | Vähemalt kaheaastased mullikad | looma | |
| – | – | Lehmad | looma | |
| – | – | – | Lüpsilehmad | looma | looma |
| – | – | – | Muud kui lüpsilehmad | looma | looma |
| – | – | – | Pühvellehmad | looma | jah/ei |
| Lambad ja kitsed | | |
| – | Lambad (igas vanuses) | looma | looma |
| – | – | Uted | looma | |
| – | – | Muud lambad | looma | |
| – | Kitsed (igas vanuses) | looma | looma |
| – | – | Emakitsed | looma | |
| – | – | Muud kitsed | looma | |
| Sead | | looma |
| – | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg | looma | |
| – | Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg | looma | |
| – | Muud sead | looma | |
| Kodulinnud | | looma |
| – | Broilerid | looma | looma |
| – | Munakanad | looma | looma |
| – | Muud kodulinnud | looma | |
| – | – | Kalkunid | looma | |
| – | – | Pardid | looma | |
| – | – | Haned | looma | |
| – | – | Jaanalinnud | looma | |
| – | – | Mujal nimetamata muud kodulinnud | looma | |
| Küülikud | | |
| – | Emaküülikud | looma | |
| Mesilased | taru | |
| Hirved | jah/ei | |
| Karusloomad | jah/ei | |
| Mujal nimetamata põllumajandusloomad | jah/ei | |

Põllumajandusloomade muutujad

Loomade koguarv

sellest mahepõllumajandus, sertifitseeritud ja/või üleminekuetapis

Veised

looma

–

Alla aastased veised

looma

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised

looma

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

looma

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad

looma

–

Vähemalt kaheaastased pullid

looma

–

Vähemalt kaheaastased lehmad

looma

–

–

Vähemalt kaheaastased mullikad

looma

–

–

Lehmad

looma

–

–

–

Lüpsilehmad

looma

looma

–

–

–

Muud kui lüpsilehmad

looma

looma

–

–

–

Pühvellehmad

looma

jah/ei

Lambad ja kitsed

–

Lambad (igas vanuses)

looma

looma

–

–

Uted

looma

–

–

Muud lambad

looma

–

Kitsed (igas vanuses)

looma

looma

–

–

Emakitsed

looma

–

–

Muud kitsed

looma

Sead

looma

–

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

looma

–

Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg

looma

–

Muud sead

looma

Kodulinnud

looma

–

Broilerid

looma

looma

–

Munakanad

looma

looma

–

Muud kodulinnud

looma

–

–

Kalkunid

looma

–

–

Pardid

looma

–

–

Haned

looma

–

–

Jaanalinnud

looma

–

–

Mujal nimetamata muud kodulinnud

looma

Küülikud

–

Emaküülikud

looma

Mesilased

taru

Hirved

jah/ei

Karusloomad

jah/ei

Mujal nimetamata põllumajandusloomad

jah/ei

---

(1)  L – muud kui mägipiirkonnad, mida mõjutavad looduslikust eripärast tingitud olulised piirangud; M – vähem soodne mägipiirkond; O – muud piirkonnad, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud; N – tavaline piirkond (mitte vähem soodne piirkond). Seda liigitust võidakse tulevikus kohandada vastavalt ÜPP muutustele.

(2)  Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

---

IV LISA

Mooduliandmete üldteemad ja detailsed teemad

| Moodul | Üldteema | Detailne teema |
| --- | --- | --- |
| Tööjõud ja muu tulutoov tegevus | Põllumajandusliku majapidamise juhtimine | Valdaja |
| Tööjõusisend |
| Sooline tasakaal |
| Ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava |
| Peretööjõud | Tööjõusisend |
| Osalevate isikute arv |
| Sooline tasakaal |
| Pereväline tööjõud | Tööjõusisend |
| Palgaliste töötajate arv |
| Sooline tasakaal |
| Põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad |
| Lepinguliste töötajate tööjõusisend |
| | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus | Tegevuse liigid |
| Tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele |
| Tööjõusisend |
| | Muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega | Tööjõusisend |
| Maaelu areng | Maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised | Nõustamis- ning põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused |
| Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine |
| Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad |
| Investeeringud materiaalsesse varasse |
| Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine |
| Investeeringud metsamaa arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse |
| Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused |
| Mahepõllumajandus |
| Natura 2000 ja vee raamdirektiiviga seotud toetused |
| Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega maale |
| Loomade heaolu |
| Riskijuhtimine |
| Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus | Loomapidamishooned | Veiselaudad |
| Sealaudad |
| Munakanade kanalad |
| Toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises | Väetatav KPM |
| Põllumajanduslikust majapidamisest eksporditud ja sinna imporditud sõnnik |
| Orgaaniline ja jäätmetest (välja arvatud sõnnikust) saadud väetis |
| Sõnnikulaotamise meetodid | Sissekünni aeg laotamise laadi järgi |
| Sõnnikurajatised | Sõnnikuhoidlad ja maht |
| Niisutus | Niisutustavad | Niisutuse kättesaadavus |
| Niisutusmeetodid |
| Niisutusvee allikas |
| Niisutusseadmete tehnilised näitajad |
| 12-kuulise ajavahemiku jooksul niisutatud kultuurid | Terade saamiseks kasvatatav teravili |
| Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed |
| Rühvelkultuurid |
| Tehnilised kultuurid |
| Põllumaalt haljalt koristatud taimed |
| Muud põllukultuurid |
| Püsirohumaa |
| Püsikultuurid |
| Mullaharimistavad | Avamaa mullaharimistavad | Maaharimismeetodid |
| Pinnakate põllumaal |
| Põllumaa külvikord |
| Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala |
| Masinad ja seadmed | Masinad | Internetirajatised |
| Põhilised masinad |
| Täppispõllumajanduse kasutamine |
| Masinad loomakasvatuse jaoks |
| Põllumajandustoodete ladustamine |
| Seadmed | Põllumajanduslikes majapidamistes taastuvenergia tootmiseks kasutatavad seadmed |
| Viljapuuaiad | Õunviljad | Õunad: pindala istandiku vanuse alusel |
| Õunad: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Pirnid: pindala istandiku vanuse alusel |
| Pirnid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Luuviljad | Virsikud: pindala istandiku vanuse alusel |
| Virsikud: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Nektariinid: pindala istandiku vanuse alusel |
| Nektariinid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Aprikoosid: pindala istandiku vanuse alusel |
| Aprikoosid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Tsitrusviljad | Apelsinid: pindala istandiku vanuse alusel |
| Apelsinid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Väikeseviljalised tsitrused: pindala istandiku vanuse alusel |
| Väikeseviljalised tsitrused: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Sidrunid: pindala istandiku vanuse alusel |
| Sidrunid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| Oliivid | pindala istandiku vanuse alusel |
| | pindala puude istutustiheduse alusel |
| Laua- ja rosinaviinamarjad | Lauaviinamarjad: pindala istandiku vanuse alusel |
| | Lauaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel |
| | Rosinaviinamarjad: pindala istandiku vanuse alusel |
| | Rosinaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel |
| Viinamarjaistandused | Veiniviinamarjad | Piirkond ja vanus |
| | Viinamarjasordid | Sortide arv |
| | | Kood ja piirkond |

Moodul

Üldteema

Detailne teema

Tööjõud ja muu tulutoov tegevus

Põllumajandusliku majapidamise juhtimine

Valdaja

Tööjõusisend

Sooline tasakaal

Ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

Peretööjõud

Tööjõusisend

Osalevate isikute arv

Sooline tasakaal

Pereväline tööjõud

Tööjõusisend

Palgaliste töötajate arv

Sooline tasakaal

Põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad

Lepinguliste töötajate tööjõusisend

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

Tegevuse liigid

Tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele

Tööjõusisend

Muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

Tööjõusisend

Maaelu areng

Maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised

Nõustamis- ning põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused

Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine

Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

Investeeringud materiaalsesse varasse

Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

Investeeringud metsamaa arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused

Mahepõllumajandus

Natura 2000 ja vee raamdirektiiviga seotud toetused

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega maale

Loomade heaolu

Riskijuhtimine

Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus

Loomapidamishooned

Veiselaudad

Sealaudad

Munakanade kanalad

Toitainete kasutamine ja sõnnik põllumajanduslikus majapidamises

Väetatav KPM

Põllumajanduslikust majapidamisest eksporditud ja sinna imporditud sõnnik

Orgaaniline ja jäätmetest (välja arvatud sõnnikust) saadud väetis

Sõnnikulaotamise meetodid

Sissekünni aeg laotamise laadi järgi

Sõnnikurajatised

Sõnnikuhoidlad ja maht

Niisutus

Niisutustavad

Niisutuse kättesaadavus

Niisutusmeetodid

Niisutusvee allikas

Niisutusseadmete tehnilised näitajad

12-kuulise ajavahemiku jooksul niisutatud kultuurid

Terade saamiseks kasvatatav teravili

Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed

Rühvelkultuurid

Tehnilised kultuurid

Põllumaalt haljalt koristatud taimed

Muud põllukultuurid

Püsirohumaa

Püsikultuurid

Mullaharimistavad

Avamaa mullaharimistavad

Maaharimismeetodid

Pinnakate põllumaal

Põllumaa külvikord

Ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala

Masinad ja seadmed

Masinad

Internetirajatised

Põhilised masinad

Täppispõllumajanduse kasutamine

Masinad loomakasvatuse jaoks

Põllumajandustoodete ladustamine

Seadmed

Põllumajanduslikes majapidamistes taastuvenergia tootmiseks kasutatavad seadmed

Viljapuuaiad

Õunviljad

Õunad: pindala istandiku vanuse alusel

Õunad: pindala puude istutustiheduse alusel

Pirnid: pindala istandiku vanuse alusel

Pirnid: pindala puude istutustiheduse alusel

Luuviljad

Virsikud: pindala istandiku vanuse alusel

Virsikud: pindala puude istutustiheduse alusel

Nektariinid: pindala istandiku vanuse alusel

Nektariinid: pindala puude istutustiheduse alusel

Aprikoosid: pindala istandiku vanuse alusel

Aprikoosid: pindala puude istutustiheduse alusel

Tsitrusviljad

Apelsinid: pindala istandiku vanuse alusel

Apelsinid: pindala puude istutustiheduse alusel

Väikeseviljalised tsitrused: pindala istandiku vanuse alusel

Väikeseviljalised tsitrused: pindala puude istutustiheduse alusel

Sidrunid: pindala istandiku vanuse alusel

Sidrunid: pindala puude istutustiheduse alusel

Oliivid

pindala istandiku vanuse alusel

pindala puude istutustiheduse alusel

Laua- ja rosinaviinamarjad

Lauaviinamarjad: pindala istandiku vanuse alusel

Lauaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel

Rosinaviinamarjad: pindala istandiku vanuse alusel

Rosinaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel

Viinamarjaistandused

Veiniviinamarjad

Piirkond ja vanus

Viinamarjasordid

Sortide arv

Kood ja piirkond

---

V LISA

Täpsusnõuded

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1217/2009, (1) komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1198/2014 ja komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2015/220 (2) peavad 2023. ja 2026. aasta põhi- ja mooduliandmed kooskõlas järgmise täpsustabeliga olema NUTS 2. tasandi piirkondade põllumajanduslike majapidamiste asjakohastele populatsioonidele (põllumajanduslike majapidamiste liigi ja suuruse lõikes) statistiliselt representatiivsed.

Täpsusnõuded kehtivad muutujate suhtes (vt järgmine tabel).

2020. aasta uuringu laiendatud üldkogumi loendi andmed peavad olema statistiliselt representatiivsed NUTS 2. tasandi piirkondade asjakohaste populatsioonide suhtes vastavalt järgmisele tabelile.

Lisaks kohaldatakse tabelis esitatud täpsusnõudeid kõigi NUTS 2 piirkondade suhtes, kus:

| — | moodulite „Viljapuud“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 5 000 põllumajanduslikku majapidamist; |
| --- | --- |

—

moodulite „Viljapuud“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 5 000 põllumajanduslikku majapidamist;

| — | põhiandmete, kõigi muude moodulite ja laiendatud üldkogumi loendi andmete puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 10 000 põllumajanduslikku majapidamist. |
| --- | --- |

—

põhiandmete, kõigi muude moodulite ja laiendatud üldkogumi loendi andmete puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 10 000 põllumajanduslikku majapidamist.

Väiksema põllumajanduslike majapidamiste arvuga NUTS 2 piirkondade puhul kehtivad tabelis esitatud täpsusnõuded nendega seotud NUTS 1 piirkondade suhtes, kus:

| — | moodulite „Viljapuud“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 500 põllumajanduslikku majapidamist; |
| --- | --- |

—

moodulite „Viljapuud“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 500 põllumajanduslikku majapidamist;

| — | põhiandmete, kõigi muude moodulite ja laiendatud üldkogumi loendi andmete puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 1 000 põllumajanduslikku majapidamist. |
| --- | --- |

—

põhiandmete, kõigi muude moodulite ja laiendatud üldkogumi loendi andmete puhul on asjaomane populatsioon vähemalt 1 000 põllumajanduslikku majapidamist.

Moodulite „Viljapuuaiad“ ja „Viinamarjaistandused“ puhul peab selliste muutujate täpsus, mille suhtes NUTS 2 ega NUTS 1 piirkondade täpsusnõudeid ei kohaldata, jääma üleriigiliselt 5 % standardvea piiridesse.

Muude moodulite puhul peab kõigi selliste muutujate täpsus, mille suhtes NUTS 2 ega NUTS 1 piirkondade täpsusnõudeid ei kohaldata, iga muutuja puhul jääma üleriigiliselt 7,5 % standardvea piiridesse.

Täpsustabel

| Asjaomane populatsioon | Muutujad, mille suhtes kehtivad täpsusnõuded | Esinemissagedus asjaomases populatsioonis | Suhteline standardviga |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhiandmed aastatel 2023 ja 2026 ning
  moodul „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ |
| Põhiandmete puhul vastavalt artiklile 5, mooduli „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ puhul vastavalt artiklile 7 | Maa muutujad






  — | Teravili terade (sh seemne) saamiseks |

Asjaomane populatsioon

Muutujad, mille suhtes kehtivad täpsusnõuded

Esinemissagedus asjaomases populatsioonis

Suhteline standardviga

Põhiandmed aastatel 2023 ja 2026 ning

moodul „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“

Põhiandmete puhul vastavalt artiklile 5, mooduli „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“ puhul vastavalt artiklile 7

Maa muutujad

—

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

| — | Õliseemned |
| --- | --- |

—

Õliseemned

| — | Põllumaalt haljalt koristatud taimed |
| --- | --- |

—

Põllumaalt haljalt koristatud taimed

| — | Värske köögivili (sh melonid ja arbuusid), maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) |
| --- | --- |

—

Värske köögivili (sh melonid ja arbuusid), maasikad, lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

| — | Püsirohumaa, kuid mitte hooldamata karjamaa |
| --- | --- |

—

Püsirohumaa, kuid mitte hooldamata karjamaa

| — | Puuviljad, marjad, pähklid ja tsitrusviljad (v.a viinamarjad ja maasikad) |
| --- | --- |

—

Puuviljad, marjad, pähklid ja tsitrusviljad (v.a viinamarjad ja maasikad)

| — | Viinamarjad |
| --- | --- |

—

Viinamarjad

| — | Oliivid |
| --- | --- |

—

Oliivid

Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist

< 5 %

Põllumajandusloomade muutujad

| — | Lüpsilehmad |
| --- | --- |

—

Lüpsilehmad

| — | Muud kui lüpsilehmad |
| --- | --- |

—

Muud kui lüpsilehmad

| — | Muud veised (alla aastased veised, vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised, vähemalt kaheaastased pullid ja vähemalt kaheaastased mullikad) |
| --- | --- |

—

Muud veised (alla aastased veised, vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised, vähemalt kaheaastased pullid ja vähemalt kaheaastased mullikad)

| — | Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg |
| --- | --- |

—

Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg

| — | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg ja muud sead |
| --- | --- |

—

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg ja muud sead

| — | Lambad ja kitsed |
| --- | --- |

—

Lambad ja kitsed

| — | Kodulinnud |
| --- | --- |

—

Kodulinnud

Vähemalt 7,5 % piirkonna loomühikutest ja vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast

< 5 %

2020. aasta laiendatud üldkogumi loendi põhiandmed

Vastavalt artiklile 6

Maa muutujad

| — | Põllumaa |
| --- | --- |

—

Põllumaa

| — | Püsirohumaa, kuid mitte hooldamata karjamaa |
| --- | --- |

—

Püsirohumaa, kuid mitte hooldamata karjamaa

| — | Püsikultuurid |
| --- | --- |

—

Püsikultuurid

Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist

< 7,5 %

Põllumajandusloomade muutujad

| — | Loomühikuid kokku |
| --- | --- |

—

Loomühikuid kokku

Vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast

< 7,5 %

Moodul „Maaelu areng“ ning

moodul „Masinad ja seadmed“

Vastavalt artiklile 7

Maa muutujad on samad kui moodulis „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“

Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist

< 7,5 %

Põllumajandusloomade muutujad on samad kui moodulis „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“

Vähemalt 7,5 % piirkonna loomühikutest ja vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast

< 7,5 %

Moodul „Loomapidamishooned ja sõnnikukäitlus“

Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub vähemalt üks järgmistest: veised, sead, lambad, kitsed, kodulinnud

Põllumajandusloomade muutujad on samad kui moodulis „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“

Vähemalt 7,5 % piirkonna loomühikutest ja vähemalt 5 % riigi vastavast muutujast

< 7,5 %

Niisutuse moodul

Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub niisutatav maa

Maa muutujad

| — | Kogu niisutatav maa |
| --- | --- |

—

Kogu niisutatav maa

Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist

< 7,5 %

Moodul „Mullaharimistavad“

Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub põllumaa

Maa muutujad

| — | Põllumaa |
| --- | --- |

—

Põllumaa

Vähemalt 7,5 % piirkonna KPMist

< 7,5 %

Moodul „Viljapuuaiad“

Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuulub iga viljapuuaedade üksikmuutuja, mis ületab artikli 7 lõikes 5 sätestatud künnise

Viljapuuaedade muutujad

| — | Õunu, pirne, aprikoose, virsikuid, nektariine, apelsine, väikesi tsitrusvilju, sidruneid, oliive, laua- ja rosinaviinamarju hõlmavad viljapuuaedade muutujad, mis ületavad artikli 7 lõikes 5 sätestatud künnise |
| --- | --- |

—

Õunu, pirne, aprikoose, virsikuid, nektariine, apelsine, väikesi tsitrusvilju, sidruneid, oliive, laua- ja rosinaviinamarju hõlmavad viljapuuaedade muutujad, mis ületavad artikli 7 lõikes 5 sätestatud künnise

Vähemalt 5 % piirkonna KPMist

< 7,5 %

Moodul „Viinamarjaistandused“

Artikli 7 kohase põllumajanduslike majapidamiste populatsiooni osapopulatsioon, kuhu kuuluvad veiniviinamarjad

Viinamarjaistanduste muutujad

| — | Veiniviinamarjad |
| --- | --- |

—

Veiniviinamarjad

Vähemalt 5 % piirkonna KPMist

< 7,5 %

---

(1)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1217/2009, millega luuakse Euroopa Ühenduse põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk (ELT L 328, 15.12.2009, lk 27).

(2)  Komisjoni 3. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/220, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1217/2009 (millega luuakse Euroopa Liidu põllumajanduslike majapidamiste tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk) rakenduseeskirjad (ELT L 46, 19.2.2015, lk 1).

---

| 7.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/30 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/30

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2018/1092,

18. juuli 2018,

millega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm eesmärgiga toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsi- ja uuendusvõimet

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 173,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon kohustus oma 30. novembri 2016. aasta teatises Euroopa kaitsealase tegevuskava kohta täiendama liikmesriikide ühiseid jõupingutusi julgeolekuprobleemidele reageerimiseks vajaliku kaitsevõime arendamisel, neid võimendama ja konsolideerima, samuti soodustama konkurentsivõimelist, uuenduslikku ja tõhusat kaitsetööstust kogu liidus. Eelkõige tegi komisjon ettepaneku luua Euroopa Kaitsefond (edaspidi „fond“), et toetada ühistesse teadusuuringutesse tehtavaid investeeringuid ning kaitseotstarbelise varustuse ja tehnoloogia ühist arendamist, julgustades seeläbi nimetatud varustuse ja tehnoloogia alaseid ühiseid hankeid ja ühist hooldust. Fond ei asenda sellealaseid liikmesriikide pingutusi ning peaks olema liikmesriikidele stiimuliks, et teha tihedamat koostööd ja investeerida kaitsesse rohkem. Fondi kaudu toetataks koostööd kogu kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendustsükli jooksul, edendades seeläbi koostoimet ja kulutõhusust. Eesmärk on tagada kaitsevõime ning konkurentsivõimeline ja innovatiivne baas kaitsetööstuse jaoks kogu liidus, sealhulgas piiriülese koostöö ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) osalemise kaudu, ning aidata kaasa Euroopa kaitsekoostöö tihendamisele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon kohustus oma 30. novembri 2016. aasta teatises Euroopa kaitsealase tegevuskava kohta täiendama liikmesriikide ühiseid jõupingutusi julgeolekuprobleemidele reageerimiseks vajaliku kaitsevõime arendamisel, neid võimendama ja konsolideerima, samuti soodustama konkurentsivõimelist, uuenduslikku ja tõhusat kaitsetööstust kogu liidus. Eelkõige tegi komisjon ettepaneku luua Euroopa Kaitsefond (edaspidi „fond“), et toetada ühistesse teadusuuringutesse tehtavaid investeeringuid ning kaitseotstarbelise varustuse ja tehnoloogia ühist arendamist, julgustades seeläbi nimetatud varustuse ja tehnoloogia alaseid ühiseid hankeid ja ühist hooldust. Fond ei asenda sellealaseid liikmesriikide pingutusi ning peaks olema liikmesriikidele stiimuliks, et teha tihedamat koostööd ja investeerida kaitsesse rohkem. Fondi kaudu toetataks koostööd kogu kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendustsükli jooksul, edendades seeläbi koostoimet ja kulutõhusust. Eesmärk on tagada kaitsevõime ning konkurentsivõimeline ja innovatiivne baas kaitsetööstuse jaoks kogu liidus, sealhulgas piiriülese koostöö ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) osalemise kaudu, ning aidata kaasa Euroopa kaitsekoostöö tihendamisele.

| (2) | Selleks et edendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja uuendussuutlikkust, mis aitab saavutada liidu strateegilist autonoomiat, tuleks luua Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm (edaspidi „programm“). Programmi eesmärk peaks olema edendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, mis aitab täiustada kaitsevõimet, sealhulgas küberkaitse valdkonnas, toetades kogu liidus ettevõtjate, sealhulgas VKEde ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide ning liikmesriikide koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendusetapis ning võimaldab seega kaitsetööstuses paremini ära kasutada mastaabisäästu ning edendada kaitsesüsteemide standardimist ja samal ajal tõhustada nende koostalitlusvõimet. Teadusuuringute ja tehnoloogiaetapile järgnevas arendusetapis tekib märkimisväärseid riske ja kulusid, mis takistavad teadusuuringute tulemuste edasist kasutamist ja kahjustavad liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet. Arendusetapi toetamise kaudu aidataks programmiga kaasa kaitsealaste teadusuuringute tulemuste paremale kasutuselevõtmisele ning see omakorda aitaks kaotada teadusuuringute ja tootmise vahelise lõhe. Samuti edendaks see kõiki uuendustegevuse vorme, sest võib eeldada toetuse positiivset mõju ka tsiviilsektoris. Programm täiendab meetmeid, mida võetakse kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikliga 182, ning see ei hõlma kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tootmist või hankimist. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et edendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja uuendussuutlikkust, mis aitab saavutada liidu strateegilist autonoomiat, tuleks luua Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm (edaspidi „programm“). Programmi eesmärk peaks olema edendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, mis aitab täiustada kaitsevõimet, sealhulgas küberkaitse valdkonnas, toetades kogu liidus ettevõtjate, sealhulgas VKEde ning keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide ning liikmesriikide koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendusetapis ning võimaldab seega kaitsetööstuses paremini ära kasutada mastaabisäästu ning edendada kaitsesüsteemide standardimist ja samal ajal tõhustada nende koostalitlusvõimet. Teadusuuringute ja tehnoloogiaetapile järgnevas arendusetapis tekib märkimisväärseid riske ja kulusid, mis takistavad teadusuuringute tulemuste edasist kasutamist ja kahjustavad liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet. Arendusetapi toetamise kaudu aidataks programmiga kaasa kaitsealaste teadusuuringute tulemuste paremale kasutuselevõtmisele ning see omakorda aitaks kaotada teadusuuringute ja tootmise vahelise lõhe. Samuti edendaks see kõiki uuendustegevuse vorme, sest võib eeldada toetuse positiivset mõju ka tsiviilsektoris. Programm täiendab meetmeid, mida võetakse kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikliga 182, ning see ei hõlma kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tootmist või hankimist.

| (3) | Uuenduslikumate lahenduste leidmiseks ja avatud siseturu edendamiseks peaks programm tugevalt toetama VKEde piiriülest osalemist ja aitama luua uusi turuvõimalusi. |
| --- | --- |

(3)

Uuenduslikumate lahenduste leidmiseks ja avatud siseturu edendamiseks peaks programm tugevalt toetama VKEde piiriülest osalemist ja aitama luua uusi turuvõimalusi.

| (4) | Programm peaks hõlmama kaheaastast ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2020. Programmi elluviimiseks nimetatud ajavahemikul tuleks kindlaks määrata konkreetne rahasumma. |
| --- | --- |

(4)

Programm peaks hõlmama kaheaastast ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2020. Programmi elluviimiseks nimetatud ajavahemikul tuleks kindlaks määrata konkreetne rahasumma.

| (5) | Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (3) punkti 17 tähenduses. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega kehtestatakse programmi kestuseks rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamiseks juhiseks 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (3) punkti 17 tähenduses.

| (6) | Programmi rakendamisel tuleks kõiki rahastamisvahendeid kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, (4) et tagada kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia maksimaalne areng. Programmi kaheaastast kestust arvestades võib siiski tekkida praktilisi probleeme rahastamisvahendite kasutamisel. Seepärast tuleks eelistada nimetatud esmaetapis toetuste kasutamist ja erandkorras avalikke hankeid. Rahastamisvahendid võiks olla asjakohased vahendid kasutamiseks fondis pärast 2020. aastat. |
| --- | --- |

(6)

Programmi rakendamisel tuleks kõiki rahastamisvahendeid kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, (4) et tagada kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia maksimaalne areng. Programmi kaheaastast kestust arvestades võib siiski tekkida praktilisi probleeme rahastamisvahendite kasutamisel. Seepärast tuleks eelistada nimetatud esmaetapis toetuste kasutamist ja erandkorras avalikke hankeid. Rahastamisvahendid võiks olla asjakohased vahendid kasutamiseks fondis pärast 2020. aastat.

| (7) | Komisjon võib delegeerida osa programmi rakendamisest määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud üksustele. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon võib delegeerida osa programmi rakendamisest määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud üksustele.

| (8) | Pärast seda, kui liidu tasandil on kokku lepitud ühised kaitsevõime prioriteedid, kasutades selleks eeskätt võimearendusplaani ja võttes arvesse ka kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, ning eesmärgiga saavutada ELi ambitsioonitase, milles nõukogu leppis kokku oma 14. novembri 2016. aasta järeldustes ja mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 15. detsembril 2016, teevad liikmesriigid kindlaks sõjalised vajadused ja konsolideerivad neid ning esitavad projekti tehnilise kirjelduse. |
| --- | --- |

(8)

Pärast seda, kui liidu tasandil on kokku lepitud ühised kaitsevõime prioriteedid, kasutades selleks eeskätt võimearendusplaani ja võttes arvesse ka kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, ning eesmärgiga saavutada ELi ambitsioonitase, milles nõukogu leppis kokku oma 14. novembri 2016. aasta järeldustes ja mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 15. detsembril 2016, teevad liikmesriigid kindlaks sõjalised vajadused ja konsolideerivad neid ning esitavad projekti tehnilise kirjelduse.

| (9) | Liikmesriigid peaksid määrama asjakohasel juhul ka projektijuhi, kelleks võib olla rahvusvaheline projektijuhtimise organisatsioon, näiteks Relvastuskoostöö Organisatsioon, või üksus, näiteks Euroopa Kaitseagentuur, kelle ülesanne on juhtida programmi toetatud koostöömeetmete arendamisega seotud tööd. Projektijuhi määramise korral peaks komisjon enne rahastamiskõlbliku meetme alusel toetusesaajale makse tegemist arutama projektijuhiga meetme raames tehtud edusamme, et projektijuht saaks tagada, et toetusesaajad peavad ajakavast kinni. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid määrama asjakohasel juhul ka projektijuhi, kelleks võib olla rahvusvaheline projektijuhtimise organisatsioon, näiteks Relvastuskoostöö Organisatsioon, või üksus, näiteks Euroopa Kaitseagentuur, kelle ülesanne on juhtida programmi toetatud koostöömeetmete arendamisega seotud tööd. Projektijuhi määramise korral peaks komisjon enne rahastamiskõlbliku meetme alusel toetusesaajale makse tegemist arutama projektijuhiga meetme raames tehtud edusamme, et projektijuht saaks tagada, et toetusesaajad peavad ajakavast kinni.

| (10) | Liidu rahaline toetus ei tohiks mõjutada kaitseotstarbeliste toodete liidusiseseid tarneid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/43/EÜ (5) ega kaitseotstarbeliste toodete, varustuse või tehnoloogia eksporti. Samuti ei tohiks see mõjutada liikmesriikide kaalutlusõigust seoses kaitseotstarbeliste toodete liidusiseste tarnete ja ekspordi poliitikaga, sealhulgas vastavalt nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (6) sätestatud sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivatele ühiseeskirjadele. |
| --- | --- |

(10)

Liidu rahaline toetus ei tohiks mõjutada kaitseotstarbeliste toodete liidusiseseid tarneid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/43/EÜ (5) ega kaitseotstarbeliste toodete, varustuse või tehnoloogia eksporti. Samuti ei tohiks see mõjutada liikmesriikide kaalutlusõigust seoses kaitseotstarbeliste toodete liidusiseste tarnete ja ekspordi poliitikaga, sealhulgas vastavalt nõukogu ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP (6) sätestatud sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivatele ühiseeskirjadele.

| (11) | Kuna programmi eesmärk on toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust koostööprojektide arendusetapis esinevate riskide vähendamise kaudu, peaksid selle alusel olema rahastamiskõlblikud meetmed, mis on seotud kaitseotstarbelise toote või kaitsetehnoloogia arendamisega, nimelt teostatavusuuringud ja muud kaasmeetmed, kavandid (sealhulgas kavandi aluseks olevad tehnilised kirjeldused), süsteemi prototüüpide loomine, katsetamine, kvalifitseerimine, sertifitseerimine ning kaitseotstarbeliste toote või kaitsetehnoloogia tõhususe suurendamine olelusringi vältel. Programmi alusel peaksid olema rahastamiskõlblikud ka olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete ja olemasoleva kaitsetehnoloogia, sealhulgas nende koostalitlusvõime ajakohastamise meetmed. Olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete ja olemasoleva kaitsetehnoloogia ajakohastamise meetmed peaksid olema rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui meetme elluviimiseks vajalikule eelteabe kasutamisele ei ole seatud piiranguid, mis pärsivad meetme elluviimist. |
| --- | --- |

(11)

Kuna programmi eesmärk on toetada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust koostööprojektide arendusetapis esinevate riskide vähendamise kaudu, peaksid selle alusel olema rahastamiskõlblikud meetmed, mis on seotud kaitseotstarbelise toote või kaitsetehnoloogia arendamisega, nimelt teostatavusuuringud ja muud kaasmeetmed, kavandid (sealhulgas kavandi aluseks olevad tehnilised kirjeldused), süsteemi prototüüpide loomine, katsetamine, kvalifitseerimine, sertifitseerimine ning kaitseotstarbeliste toote või kaitsetehnoloogia tõhususe suurendamine olelusringi vältel. Programmi alusel peaksid olema rahastamiskõlblikud ka olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete ja olemasoleva kaitsetehnoloogia, sealhulgas nende koostalitlusvõime ajakohastamise meetmed. Olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete ja olemasoleva kaitsetehnoloogia ajakohastamise meetmed peaksid olema rahastamiskõlblikud üksnes juhul, kui meetme elluviimiseks vajalikule eelteabe kasutamisele ei ole seatud piiranguid, mis pärsivad meetme elluviimist.

| (12) | Arvestades, et programmiga püütakse eelkõige soodustada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd, peaks programmi alusel olema rahastamiskõlblikud üksnes sellised meetmed, mida hakkab viima ellu konsortsium, mille moodustavad vähemalt kolm ettevõtjat, kes asuvad vähemalt kolmes eri liikmesriigis. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades, et programmiga püütakse eelkõige soodustada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd, peaks programmi alusel olema rahastamiskõlblikud üksnes sellised meetmed, mida hakkab viima ellu konsortsium, mille moodustavad vähemalt kolm ettevõtjat, kes asuvad vähemalt kolmes eri liikmesriigis.

| (13) | Piiriülest ettevõtjate koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel on sageli takistanud ühtses tehnilises kirjelduses või standardis kokkuleppimisega seotud raskused. Ühtse tehnilise kirjelduse või standardi puudumine või selle piiratus on muutnud arendustöö keerulisemaks ning põhjustanud arendusetapis viivitusi ja paisutanud kulusid. Kõrgemat tehnoloogilist valmisolekut nõudvate meetmete programmi alusel rahastamiskõlblikkuse põhitingimuseks peaks olema ühises tehnilises kirjelduses kokkuleppele jõudmine. Teostatavusuuringud ja meetmed, millega toetatakse ühise tehnilise kirjelduse või standardi koostamist, peaksid samuti olema programmi alusel rahastamiskõlblikud. |
| --- | --- |

(13)

Piiriülest ettevõtjate koostööd kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel on sageli takistanud ühtses tehnilises kirjelduses või standardis kokkuleppimisega seotud raskused. Ühtse tehnilise kirjelduse või standardi puudumine või selle piiratus on muutnud arendustöö keerulisemaks ning põhjustanud arendusetapis viivitusi ja paisutanud kulusid. Kõrgemat tehnoloogilist valmisolekut nõudvate meetmete programmi alusel rahastamiskõlblikkuse põhitingimuseks peaks olema ühises tehnilises kirjelduses kokkuleppele jõudmine. Teostatavusuuringud ja meetmed, millega toetatakse ühise tehnilise kirjelduse või standardi koostamist, peaksid samuti olema programmi alusel rahastamiskõlblikud.

| (14) | Et tagada liidu ja selle liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste täitmine käesoleva määruse rakendamisel, ei peaks olema käesoleva programmi alusel rahastamiskõlblikud meetmed toodete ja tehnoloogia arendamiseks, mille kasutamine, arendamine või tootmine on rahvusvahelise õigusega keelatud. Sellega seoses peaks selliste uute kaitseotstarbeliste toodete või sellise uue kaitsetehnoloogia arendamise meetmete rahastamiskõlblikkus, mis on mõeldud spetsiaalselt inimkontrollita löökidega surmavate rünnakute elluviimiseks, sõltuma ka rahvusvahelise õiguse arengust. |
| --- | --- |

(14)

Et tagada liidu ja selle liikmesriikide rahvusvaheliste kohustuste täitmine käesoleva määruse rakendamisel, ei peaks olema käesoleva programmi alusel rahastamiskõlblikud meetmed toodete ja tehnoloogia arendamiseks, mille kasutamine, arendamine või tootmine on rahvusvahelise õigusega keelatud. Sellega seoses peaks selliste uute kaitseotstarbeliste toodete või sellise uue kaitsetehnoloogia arendamise meetmete rahastamiskõlblikkus, mis on mõeldud spetsiaalselt inimkontrollita löökidega surmavate rünnakute elluviimiseks, sõltuma ka rahvusvahelise õiguse arengust.

| (15) | Kuna programmi eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust, peaksid rahastamiskõlblikud olema reeglina ainult liidus asuvad üksused, kes ei ole kolmanda riigi ega kolmanda riigi üksuse kontrolli all. Lisaks ei tohiks liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeoleku- ja kaitsehuvide kaitsmise tagamiseks programmi alusel rahastatavas meetmes toetusesaajate ja alltöövõtjate kasutatav taristu ja vara ning nende kasutatavad rajatised ja ressursid asuda kolmanda riigi territooriumil. |
| --- | --- |

(15)

Kuna programmi eesmärk on suurendada liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja tõhusust, peaksid rahastamiskõlblikud olema reeglina ainult liidus asuvad üksused, kes ei ole kolmanda riigi ega kolmanda riigi üksuse kontrolli all. Lisaks ei tohiks liidu ja selle liikmesriikide oluliste julgeoleku- ja kaitsehuvide kaitsmise tagamiseks programmi alusel rahastatavas meetmes toetusesaajate ja alltöövõtjate kasutatav taristu ja vara ning nende kasutatavad rajatised ja ressursid asuda kolmanda riigi territooriumil.

| (16) | Mõnel juhul peaks olema võimalik teha erand põhimõttest, mille kohaselt ei tohi toetusesaajad ega meetmes osalevad alltöövõtjad olla kolmanda riigi ega kolmanda riigi üksuse kontrolli all. Seepärast peaksid liidus asuvad ettevõtjad, kes on kolmanda riigi või kolmanda riigi üksuse kontrolli all, olema rahastamiskõlblikud juhul, kui nad täidavad liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud asjakohaseid ja rangeid tingimusi, mis on kindlaks määratud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) V jaotisega, sealhulgas Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamist puudutavas osas. Selliste ettevõtjate osalemine ei tohiks minna vastuollu programmi eesmärkidega. Toetusesaajad peaksid esitama kogu asjakohase teabe taristu, rajatiste, vara ja ressursside kohta, mida meetme elluviimisel kasutatakse. Samuti tuleks arvesse võtta liikmesriikide muresid seoses varustuskindlusega. |
| --- | --- |

(16)

Mõnel juhul peaks olema võimalik teha erand põhimõttest, mille kohaselt ei tohi toetusesaajad ega meetmes osalevad alltöövõtjad olla kolmanda riigi ega kolmanda riigi üksuse kontrolli all. Seepärast peaksid liidus asuvad ettevõtjad, kes on kolmanda riigi või kolmanda riigi üksuse kontrolli all, olema rahastamiskõlblikud juhul, kui nad täidavad liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud asjakohaseid ja rangeid tingimusi, mis on kindlaks määratud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping“) V jaotisega, sealhulgas Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi tugevdamist puudutavas osas. Selliste ettevõtjate osalemine ei tohiks minna vastuollu programmi eesmärkidega. Toetusesaajad peaksid esitama kogu asjakohase teabe taristu, rajatiste, vara ja ressursside kohta, mida meetme elluviimisel kasutatakse. Samuti tuleks arvesse võtta liikmesriikide muresid seoses varustuskindlusega.

| (17) | Ühelt poolt toetusesaajate ja meetmes osalevate alltöövõtjate ning teiselt poolt ettevõtjate, kes asuvad kolmandas riigis või kes on kolmanda riigi või kolmanda riigi üksuse kontrolli all, koostöö suhtes tuleks samuti rakendada liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud asjakohaseid tingimusi. Seejuures ei tohiks kolmas riik ega kolmanda riigi üksus pääseda ilma loata juurde meetme elluviimist puudutavale salastatud teabele. Juurdepääsu salastatud teabele lubatakse kooskõlas asjakohaste julgeolekunormidega, mis kehtivad Euroopa Liidu salastatud teabe ja liikmesriigi salastatud teabe suhtes. |
| --- | --- |

(17)

Ühelt poolt toetusesaajate ja meetmes osalevate alltöövõtjate ning teiselt poolt ettevõtjate, kes asuvad kolmandas riigis või kes on kolmanda riigi või kolmanda riigi üksuse kontrolli all, koostöö suhtes tuleks samuti rakendada liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega seotud asjakohaseid tingimusi. Seejuures ei tohiks kolmas riik ega kolmanda riigi üksus pääseda ilma loata juurde meetme elluviimist puudutavale salastatud teabele. Juurdepääsu salastatud teabele lubatakse kooskõlas asjakohaste julgeolekunormidega, mis kehtivad Euroopa Liidu salastatud teabe ja liikmesriigi salastatud teabe suhtes.

| (18) | Rahastamiskõlblikud meetmed, mis on välja töötatud liidu institutsioonilises raamistikus toimuva alalise struktureeritud koostöö raames, aitaksid tugevdada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd ja seega otseselt täita programmi eesmärke. Sellistele meetmetele tuleks seepärast ette näha kõrgem rahastamismäär. Rahastamiskõlblikud meetmed, mille väljatöötamisel osalevad asjakohasel määral keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja VKEd ning eeskätt piiriülesed VKEd, toetavad tarneahela avamist ja aitavad täita programmi eesmärke. Sellistele meetmetele tuleks seepärast ette näha kõrgem rahastamismäär, muu hulgas suurema riski ja halduskoormuse kompenseerimiseks. |
| --- | --- |

(18)

Rahastamiskõlblikud meetmed, mis on välja töötatud liidu institutsioonilises raamistikus toimuva alalise struktureeritud koostöö raames, aitaksid tugevdada eri liikmesriikide ettevõtjate koostööd ja seega otseselt täita programmi eesmärke. Sellistele meetmetele tuleks seepärast ette näha kõrgem rahastamismäär. Rahastamiskõlblikud meetmed, mille väljatöötamisel osalevad asjakohasel määral keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjad ja VKEd ning eeskätt piiriülesed VKEd, toetavad tarneahela avamist ja aitavad täita programmi eesmärke. Sellistele meetmetele tuleks seepärast ette näha kõrgem rahastamismäär, muu hulgas suurema riski ja halduskoormuse kompenseerimiseks.

| (19) | Juhul kui programmi alusel rahastamiskõlbliku meetme elluviimises soovib osaleda konsortsium ja kui liidu rahalist abi antakse toetuse vormis, peaks konsortsium nimetama ühe oma liikmetest koordinaatoriks. Koordinaator peaks olema peamine kontaktisik suhetes komisjoniga. |
| --- | --- |

(19)

Juhul kui programmi alusel rahastamiskõlbliku meetme elluviimises soovib osaleda konsortsium ja kui liidu rahalist abi antakse toetuse vormis, peaks konsortsium nimetama ühe oma liikmetest koordinaatoriks. Koordinaator peaks olema peamine kontaktisik suhetes komisjoniga.

| (20) | Uuendustegevuse ja tehnoloogiaarenduse edendamine liidu kaitsetööstuses peaks võimaldama säilitada ja arendada liidu kaitsetööstuse oskusi ja oskusteavet ning aitama tugevdada selle tehnoloogilist ja tööstuslikku autonoomiat. Sellest tulenevalt võib programm aidata ka kindlaks teha valdkonnad, milles liit on kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel sõltuv kolmandatest riikidest. Selline uuendustegevuse ja tehnoloogiaarenduse edendamine peaks ühtlasi toimuma viisil, mis on kooskõlas liidu julgeoleku- ja kaitsehuvidega. Seega peaks üheks pakkumuste hindamise kriteeriumiks olema meetme panus nimetatud huvide kaitsmisse ja liikmesriikide poolt ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kokku lepitud kaitsevõime prioriteetide rakendamisse. Ühised kaitsevõime prioriteedid määratakse liidus kindlaks eeskätt võimearendusplaani kaudu. Asjaomaste prioriteetide rakendamist tugevdatud koostöös toetatakse veel muude liidu protsesside, näiteks kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja alalise struktureeritud koostöö kaudu. Asjakohasel juhul võib arvesse võtta ka piirkondlikke ja rahvusvahelisi prioriteete, sealhulgas NATO raames, tingimusel et need teenivad liidu julgeoleku- ja kaitsehuve, ei takista ühegi liikmesriigi osalemist ja arvestavad vajadusega vältida tarbetut topeldamist. |
| --- | --- |

(20)

Uuendustegevuse ja tehnoloogiaarenduse edendamine liidu kaitsetööstuses peaks võimaldama säilitada ja arendada liidu kaitsetööstuse oskusi ja oskusteavet ning aitama tugevdada selle tehnoloogilist ja tööstuslikku autonoomiat. Sellest tulenevalt võib programm aidata ka kindlaks teha valdkonnad, milles liit on kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia arendamisel sõltuv kolmandatest riikidest. Selline uuendustegevuse ja tehnoloogiaarenduse edendamine peaks ühtlasi toimuma viisil, mis on kooskõlas liidu julgeoleku- ja kaitsehuvidega. Seega peaks üheks pakkumuste hindamise kriteeriumiks olema meetme panus nimetatud huvide kaitsmisse ja liikmesriikide poolt ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kokku lepitud kaitsevõime prioriteetide rakendamisse. Ühised kaitsevõime prioriteedid määratakse liidus kindlaks eeskätt võimearendusplaani kaudu. Asjaomaste prioriteetide rakendamist tugevdatud koostöös toetatakse veel muude liidu protsesside, näiteks kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise ja alalise struktureeritud koostöö kaudu. Asjakohasel juhul võib arvesse võtta ka piirkondlikke ja rahvusvahelisi prioriteete, sealhulgas NATO raames, tingimusel et need teenivad liidu julgeoleku- ja kaitsehuve, ei takista ühegi liikmesriigi osalemist ja arvestavad vajadusega vältida tarbetut topeldamist.

| (21) | Liikmesriigid töötavad individuaalselt ja ühiselt mehitamata õhusõidukite, sõidukite ja laevade arendamise, tootmise ja operatiivkasutuse nimel. Seejuures hõlmab operatiivkasutus löökide korraldamist sõjaväeliste sihtmärkide pihta. Selliste süsteemide, sealhulgas sõjaliste ja tsiviilsüsteemide arendamisega seotud teadus- ja arendustegevust on toetatud liidu vahenditest. Kava kohaselt jätkatakse liidu toetust ka tulevikus, võimaluse korral ka käesoleva programmi alusel. Käesoleva määruse ükski säte ei tohiks takistada programmi alusel välja töötatud kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia õiguspärast kasutamist. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid töötavad individuaalselt ja ühiselt mehitamata õhusõidukite, sõidukite ja laevade arendamise, tootmise ja operatiivkasutuse nimel. Seejuures hõlmab operatiivkasutus löökide korraldamist sõjaväeliste sihtmärkide pihta. Selliste süsteemide, sealhulgas sõjaliste ja tsiviilsüsteemide arendamisega seotud teadus- ja arendustegevust on toetatud liidu vahenditest. Kava kohaselt jätkatakse liidu toetust ka tulevikus, võimaluse korral ka käesoleva programmi alusel. Käesoleva määruse ükski säte ei tohiks takistada programmi alusel välja töötatud kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia õiguspärast kasutamist.

| (22) | Rahastatavate meetmete elujõulisuse tagamiseks peaksid asjaomased liikmesriigid kirjalikult, näiteks kavatsusavaldusega, kinnitama oma kohustust meetme rahastamises tõhusalt osaleda. |
| --- | --- |

(22)

Rahastatavate meetmete elujõulisuse tagamiseks peaksid asjaomased liikmesriigid kirjalikult, näiteks kavatsusavaldusega, kinnitama oma kohustust meetme rahastamises tõhusalt osaleda.

| (23) | Tagamaks, et rahastatavad meetmed panustavad Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimesse ja tõhususse, peaksid nad olema turu- ja nõudluspõhised ning keskpikas kuni pikas perspektiivis majanduslikult tasuvad, sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogia puhul. Seetõttu peaksid rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid võtma arvesse asjaolu, et liikmesriigid kavatsevad kaitseotstarbelise lõpptoote hankida või tehnoloogiat kasutada koordineeritud viisil, ning pakkumuste hindamise kriteeriumid asjaolu, et liikmesriigid võtavad poliitilise või õigusliku kohustuse kaitseotstarbelist lõpptoodet või kaitsetehnoloogiat ühiselt kasutada, omada või hooldada. |
| --- | --- |

(23)

Tagamaks, et rahastatavad meetmed panustavad Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimesse ja tõhususse, peaksid nad olema turu- ja nõudluspõhised ning keskpikas kuni pikas perspektiivis majanduslikult tasuvad, sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogia puhul. Seetõttu peaksid rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid võtma arvesse asjaolu, et liikmesriigid kavatsevad kaitseotstarbelise lõpptoote hankida või tehnoloogiat kasutada koordineeritud viisil, ning pakkumuste hindamise kriteeriumid asjaolu, et liikmesriigid võtavad poliitilise või õigusliku kohustuse kaitseotstarbelist lõpptoodet või kaitsetehnoloogiat ühiselt kasutada, omada või hooldada.

| (24) | Programmi alusel rahastamiseks esitatud meetmete hindamisel tuleks arvesse võtta kõiki pakkumuste hindamise kriteeriume. Kuna nimetatud kriteeriumid ei ole välistavad, ei tohiks automaatselt välja jätta ühtegi esitatud meedet, mille puhul ei ole üks või mitu nimetatud kriteeriumi täidetud. |
| --- | --- |

(24)

Programmi alusel rahastamiseks esitatud meetmete hindamisel tuleks arvesse võtta kõiki pakkumuste hindamise kriteeriume. Kuna nimetatud kriteeriumid ei ole välistavad, ei tohiks automaatselt välja jätta ühtegi esitatud meedet, mille puhul ei ole üks või mitu nimetatud kriteeriumi täidetud.

| (25) | Kui meede on seotud süsteemi prototüübi loomisega, mis on sageli arendusetapi kõige kulukam tegevus, ei tohiks programmi alusel antav liidu rahaline abi ületada 20 % meetme rahastamiskõlblikest kuludest. Seevastu peaks olema võimalik katta muude arendusetapi meetmete rahastamiskõlblikud kulud täies ulatuses. Mõlemal juhul tuleks rahastamiskõlblike kuludena käsitleda määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 126 sätestatud kulusid. |
| --- | --- |

(25)

Kui meede on seotud süsteemi prototüübi loomisega, mis on sageli arendusetapi kõige kulukam tegevus, ei tohiks programmi alusel antav liidu rahaline abi ületada 20 % meetme rahastamiskõlblikest kuludest. Seevastu peaks olema võimalik katta muude arendusetapi meetmete rahastamiskõlblikud kulud täies ulatuses. Mõlemal juhul tuleks rahastamiskõlblike kuludena käsitleda määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artiklis 126 sätestatud kulusid.

| (26) | Kuna programm peaks täiendama teadusuuringuid, eelkõige kaitsevaldkonnas, ning samuti sidususe ja halduslihtsuse eesmärgil, tuleks programmi suhtes kohaldada võimalikult suures ulatuses samu õigusnorme, mida kohaldatakse kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (edaspidi „programm „Horisont 2020““) suhtes. Seepärast on asjakohane lubada kaudsete rahastamiskõlblike kulude hüvitamistel 25 % suuruse kindla määra kasutamist sarnaselt kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavale meetmele ja programmile „Horisont 2020“. |
| --- | --- |

(26)

Kuna programm peaks täiendama teadusuuringuid, eelkõige kaitsevaldkonnas, ning samuti sidususe ja halduslihtsuse eesmärgil, tuleks programmi suhtes kohaldada võimalikult suures ulatuses samu õigusnorme, mida kohaldatakse kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme ning teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020 (edaspidi „programm „Horisont 2020““) suhtes. Seepärast on asjakohane lubada kaudsete rahastamiskõlblike kulude hüvitamistel 25 % suuruse kindla määra kasutamist sarnaselt kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavale meetmele ja programmile „Horisont 2020“.

| (27) | Kuna liidu toetuse abil püütakse tugevdada kaitsesektori konkurentsivõimet ja seda antakse ainult konkreetse arendusetapi meetmete jaoks, ei tohiks liidul olla omandi- ja intellektuaalomandiõigusi rahastatavate meetmete abil arendatavate kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia suhtes. Toetusesaajad määravad intellektuaalomandiõigustele kohalduva õiguskorra kindlaks lepingus. Huvitatud liikmesriikidel peaks olema ka võimalik osaleda järgnevates ühishangetes. Lisaks ei tohiks kolmas riik ega kolmanda riigi üksus omada kontrolli programmi alusel rahastatavate meetmete tulemuste üle ega seada neile tulemustele piiranguid. |
| --- | --- |

(27)

Kuna liidu toetuse abil püütakse tugevdada kaitsesektori konkurentsivõimet ja seda antakse ainult konkreetse arendusetapi meetmete jaoks, ei tohiks liidul olla omandi- ja intellektuaalomandiõigusi rahastatavate meetmete abil arendatavate kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia suhtes. Toetusesaajad määravad intellektuaalomandiõigustele kohalduva õiguskorra kindlaks lepingus. Huvitatud liikmesriikidel peaks olema ka võimalik osaleda järgnevates ühishangetes. Lisaks ei tohiks kolmas riik ega kolmanda riigi üksus omada kontrolli programmi alusel rahastatavate meetmete tulemuste üle ega seada neile tulemustele piiranguid.

| (28) | Komisjon peaks kehtestama kooskõlas programmi eesmärkidega kaheaastase tööprogrammi. Tööprogrammis tuleks sätestada üksikasjalikult programmi alusel rahastatavate projektide kategooriad, sealhulgas kaitseotstarbelised tooted ja kaitsetehnoloogia, näiteks kaugjuhitavad süsteemid, satelliitside, positsioneerimine, navigeerimine ja sünkroniseerimine, autonoomne juurdepääs kosmosele ja alaline Maa seire, energiasäästvus, küberturvalisus ja merendusjulgeolek, aga ka suur sõjaline võimekus õhus, maal, merel ja kombineeritud sõjapidamiskeskkonnas, sealhulgas tõhusam situatsiooniteadlikkus, kaitse, liikuvus, logistika ja arstiabi ning strateegilised abivahendid. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon peaks kehtestama kooskõlas programmi eesmärkidega kaheaastase tööprogrammi. Tööprogrammis tuleks sätestada üksikasjalikult programmi alusel rahastatavate projektide kategooriad, sealhulgas kaitseotstarbelised tooted ja kaitsetehnoloogia, näiteks kaugjuhitavad süsteemid, satelliitside, positsioneerimine, navigeerimine ja sünkroniseerimine, autonoomne juurdepääs kosmosele ja alaline Maa seire, energiasäästvus, küberturvalisus ja merendusjulgeolek, aga ka suur sõjaline võimekus õhus, maal, merel ja kombineeritud sõjapidamiskeskkonnas, sealhulgas tõhusam situatsiooniteadlikkus, kaitse, liikuvus, logistika ja arstiabi ning strateegilised abivahendid.

| (29) | Tööprogrammi koostamisel peaks komisjoni abistama liikmesriikide esindajatest koosnev komitee (edaspidi „komitee“). Komisjon peaks püüdma leida lahendusi, millel on komitees võimalikult suur toetus. Sellega seoses võib komitee tulla kokku riiklike kaitsevaldkonna ekspertide koosseisus, et anda komisjonile eriomast abi. Komiteesse oma esindajate määramise õigus on liikmesriikidel. Komitee liikmetele tuleks anda varajased ja tulemuslikud võimalused analüüsida rakendusaktide eelnõusid ja esitada nende kohta oma seisukohti. |
| --- | --- |

(29)

Tööprogrammi koostamisel peaks komisjoni abistama liikmesriikide esindajatest koosnev komitee (edaspidi „komitee“). Komisjon peaks püüdma leida lahendusi, millel on komitees võimalikult suur toetus. Sellega seoses võib komitee tulla kokku riiklike kaitsevaldkonna ekspertide koosseisus, et anda komisjonile eriomast abi. Komiteesse oma esindajate määramise õigus on liikmesriikidel. Komitee liikmetele tuleks anda varajased ja tulemuslikud võimalused analüüsida rakendusaktide eelnõusid ja esitada nende kohta oma seisukohti.

| (30) | Pidades silmas liidu VKEde poliitikat, mis on ülimalt oluline majanduskasvu, innovatsiooni, töökohtade loomise ja sotsiaalse lõimumise tagamiseks liidus, ning asjaolu, et toetatavad meetmed eeldavad üldiselt riikidevahelist koostööd, on tähtis, et tööprogrammis võetakse arvesse ja võimaldatakse VKEde piiriülest avatud ja läbipaistvat juurdepääsu ja osalust ning et sellise meetme toetamiseks nähakse ette vähemalt 10 % kogueelarvest, mis võimaldab kaasata VKEsid meetme väärtusahelasse. Üks projektikategooria peaks olema ette nähtud spetsiaalselt VKEdele. |
| --- | --- |

(30)

Pidades silmas liidu VKEde poliitikat, mis on ülimalt oluline majanduskasvu, innovatsiooni, töökohtade loomise ja sotsiaalse lõimumise tagamiseks liidus, ning asjaolu, et toetatavad meetmed eeldavad üldiselt riikidevahelist koostööd, on tähtis, et tööprogrammis võetakse arvesse ja võimaldatakse VKEde piiriülest avatud ja läbipaistvat juurdepääsu ja osalust ning et sellise meetme toetamiseks nähakse ette vähemalt 10 % kogueelarvest, mis võimaldab kaasata VKEsid meetme väärtusahelasse. Üks projektikategooria peaks olema ette nähtud spetsiaalselt VKEdele.

| (31) | Programmi edukuse tagamiseks peaks komisjon püüdma pidada dialoogi kogu Euroopa tööstusega, sealhulgas VKEde ja kaitsesektori mittetavapäraste tarnijatega. |
| --- | --- |

(31)

Programmi edukuse tagamiseks peaks komisjon püüdma pidada dialoogi kogu Euroopa tööstusega, sealhulgas VKEde ja kaitsesektori mittetavapäraste tarnijatega.

| (32) | Lähtuvalt Euroopa Kaitseagentuuri eksperditeadmistest kaitsesektoris ning kooskõlas talle ELi lepinguga antud pädevusega tuleks Euroopa Kaitseagentuuri kutsuda osalema komitees vaatlejana. Abistama tuleks kutsuda ka Euroopa välisteenistus. |
| --- | --- |

(32)

Lähtuvalt Euroopa Kaitseagentuuri eksperditeadmistest kaitsesektoris ning kooskõlas talle ELi lepinguga antud pädevusega tuleks Euroopa Kaitseagentuuri kutsuda osalema komitees vaatlejana. Abistama tuleks kutsuda ka Euroopa välisteenistus.

| (33) | Üldreeglina peaksid komisjon või määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud üksused korraldama programmi alusel rahastatavate meetmete väljavalimiseks konkurentsipõhiseid projektikonkursse, nagu on sätestatud nimetatud määruses, ja tagama, et haldusmenetlused on võimalikult lihtsad ning need tekitavad võimalikult vähe lisakulusid. Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud ja erandlikel asjaoludel võidakse aga liidu rahalist abi anda ka vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (7) artiklile 190. |
| --- | --- |

(33)

Üldreeglina peaksid komisjon või määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 58 lõike 1 punktis c osutatud üksused korraldama programmi alusel rahastatavate meetmete väljavalimiseks konkurentsipõhiseid projektikonkursse, nagu on sätestatud nimetatud määruses, ja tagama, et haldusmenetlused on võimalikult lihtsad ning need tekitavad võimalikult vähe lisakulusid. Teatavatel nõuetekohaselt põhjendatud ja erandlikel asjaoludel võidakse aga liidu rahalist abi anda ka vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 (7) artiklile 190.

| (34) | Pärast projektide hindamist sõltumatute ekspertide abil, kes peaksid olema läbinud liikmesriigi julgeolekukontrolli, peaks komisjon valima välja programmi alusel rahastatavad meetmed. Komisjon peaks looma sõltumatute ekspertide andmebaasi. Andmebaas ei peaks olema avalik. Sõltumatud eksperdid tuleks määrata vastavalt sellele, millised on nende oskused, kogemused ja teadmised neile antavaid ülesandeid arvestades. Sõltumatute ekspertide määramisel peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid, et saavutada eksperdirühmade ja hindamiskomisjonide tasakaalustatud koosseis erinevaid oskusi, kogemusi, teadmisi, geograafilist mitmekesisust ja soolist kuuluvust silmas pidades, võttes arvesse meetme valdkonna olukorda. Samuti tuleks püüda tagada ekspertide roteerumist ning era- ja avaliku sektori asjakohast tasakaalu. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses tööprogrammi vastuvõtmise ja rakendamise ning väljavalitud meetmete rahastamiseks vajalike vahendite eraldamisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8). Liikmesriike tuleks teavitada hindamise tulemustest ja rahastatud meetmete edenemisest. |
| --- | --- |

(34)

Pärast projektide hindamist sõltumatute ekspertide abil, kes peaksid olema läbinud liikmesriigi julgeolekukontrolli, peaks komisjon valima välja programmi alusel rahastatavad meetmed. Komisjon peaks looma sõltumatute ekspertide andmebaasi. Andmebaas ei peaks olema avalik. Sõltumatud eksperdid tuleks määrata vastavalt sellele, millised on nende oskused, kogemused ja teadmised neile antavaid ülesandeid arvestades. Sõltumatute ekspertide määramisel peaks komisjon võtma asjakohaseid meetmeid, et saavutada eksperdirühmade ja hindamiskomisjonide tasakaalustatud koosseis erinevaid oskusi, kogemusi, teadmisi, geograafilist mitmekesisust ja soolist kuuluvust silmas pidades, võttes arvesse meetme valdkonna olukorda. Samuti tuleks püüda tagada ekspertide roteerumist ning era- ja avaliku sektori asjakohast tasakaalu. Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused seoses tööprogrammi vastuvõtmise ja rakendamise ning väljavalitud meetmete rahastamiseks vajalike vahendite eraldamisega. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8). Liikmesriike tuleks teavitada hindamise tulemustest ja rahastatud meetmete edenemisest.

| (35) | Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, võttes arvesse nende suurt mõju käesoleva määruse rakendamisele. |
| --- | --- |

(35)

Rakendusaktide vastuvõtmiseks tuleks kasutada kontrollimenetlust, võttes arvesse nende suurt mõju käesoleva määruse rakendamisele.

| (36) | Programmi kehtivusaja lõpus peaks komisjon koostama rakendamisaruande, milles käsitletakse finantstegevust rahalise rakendamise tulemuste ja võimaluse korral ka mõju seisukohast. Rakendamisaruandes tuleks samuti analüüsida VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust programmi alusel rahastatavates meetmetes ning üldises väärtusahelas. Samuti peaks aruanne sisaldama teavet toetusesaajate päritolu ja tekkinud intellektuaalomandiõiguste jagunemise kohta. |
| --- | --- |

(36)

Programmi kehtivusaja lõpus peaks komisjon koostama rakendamisaruande, milles käsitletakse finantstegevust rahalise rakendamise tulemuste ja võimaluse korral ka mõju seisukohast. Rakendamisaruandes tuleks samuti analüüsida VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust programmi alusel rahastatavates meetmetes ning üldises väärtusahelas. Samuti peaks aruanne sisaldama teavet toetusesaajate päritolu ja tekkinud intellektuaalomandiõiguste jagunemise kohta.

| (37) | Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi. |
| --- | --- |

(37)

Liidu finantshuve tuleks kogu kulutsükli vältel kaitsta proportsionaalsete meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumise ärahoidmist, avastamist ja uurimist, samuti kaotatud, alusetult väljamakstud või ebaõigesti kasutatud summade tagasinõudmist ning asjakohasel juhul haldus- ja rahalisi karistusi.

| (38) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama programmi võimalikult laialdase tutvustamise, et suurendada selle tõhusust ja seeläbi parandada liikmesriikide kaitsetööstuse konkurentsi- ja kaitsevõimet. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama programmi võimalikult laialdase tutvustamise, et suurendada selle tõhusust ja seeläbi parandada liikmesriikide kaitsetööstuse konkurentsi- ja kaitsevõimet.

| (39) | Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke kulude ja kaasnevate riskide tõttu piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(39)

Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke kulude ja kaasnevate riskide tõttu piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas ELi lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programm (edaspidi „programm“) liidu meetmete jaoks ajavahemikuks 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2020.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „süsteemi prototüüp“– toote või tehnoloogia mudel, mille abil on võimalik demonstreerida toimimist tegevuskeskkonnas;

„süsteemi prototüüp“

2)   „kvalifitseerimine“– terviklik menetlus, mille käigus tõendatakse, et kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia kavand vastab täpsustatud nõuetele, esitades objektiivsed tõendid, millega näidatakse, et kavandile kehtestatud konkreetsed nõuded on täidetud;

„kvalifitseerimine“

3)   „sertifitseerimine“– menetlus, mille raames riigi ametiasutus tõendab, et kaitseotstarbeline toode, materiaalne või immateriaalne komponent või kaitsetehnoloogia vastab kohaldatavatele normidele;

„sertifitseerimine“

4)   „ettevõtja“– üksus, kes tegeleb majandustegevusega, olenemata tema õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist, ja kelle asukoht on liikmesriigis, kus ettevõtja on asutatud vastavalt kõnealuse liikmesriigi õigusele;

„ettevõtja“

5)   „juhtimisstruktuur“– ettevõtja organ, mis on määratud vastavalt liikmesriigi õigusele ja mis asjakohasel juhul annab aru tegevjuhile ning millele on antud õigused ettevõtja strateegia, eesmärkide ja üldise suuna määramiseks, ning mis teostab järelevalvet ja seiret juhatuse otsuste tegemise üle;

„juhtimisstruktuur“

6)   „kolmanda riigi üksus“– üksus, kelle asukoht on kolmandas riigis, või kui üksuse asukoht on liidus, asub tema juhtimisstruktuur kolmandas riigis;

„kolmanda riigi üksus“

7)   „kontroll“– võime mõjutada otsustaval määral ettevõtjat otseselt või kaudselt ühe või enama vaheettevõtja kaudu;

„kontroll“

8)   „väike- ja keskmise suurusega ettevõtja“ või „VKE“– väike- ja keskmise suurusega ettevõtja, kes on määratletud komisjoni soovituse 2003/361/EÜ (9) lisa artiklis 2;

„väike- ja keskmise suurusega ettevõtja“ või „VKE“

9

9)   „keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“– ettevõtja, kes ei ole VKE ja kellel on kuni 3 000 töötajat, kusjuures töötajate arvu arvutatakse vastavalt soovituse 2003/361/EÜ lisa artiklitele 3–6;

„keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtja“

10)   „konsortsium“– ettevõtjate koostöörühm, mis on moodustatud programmi alla kuuluva meetme elluviimiseks.

„konsortsium“

Artikkel 3

Eesmärgid

Programmi eesmärgid on järgmised:

| a) | tugevdada kogu liidus kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja uuendusvõimet, millega panustatakse liidu strateegilisse autonoomiasse, toetades meetmeid nende arendusetapis; |
| --- | --- |

a)

tugevdada kogu liidus kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja uuendusvõimet, millega panustatakse liidu strateegilisse autonoomiasse, toetades meetmeid nende arendusetapis;

| b) | toetada ja võimendada ettevõtjate, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate koostööd, ka piiriüleselt, kogu liidus ja liikmesriikidevahelist koostööd, arendamaks kaitseotstarbelisi tooteid või kaitsetehnoloogiat, tugevdades ja parandades kaitsevaldkonna tarne- ja väärtusahelate reageerimisvõimet ning soodustades kaitsesüsteemide standardimist ja nende koostalitlusvõimet.
  Koostöö peab toimuma kooskõlas liikmesriikide vahel ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames ja eeskätt võimearendusplaani kaudu kokku lepitud kaitsevõime prioriteetidega.
  Asjakohasel juhul võib sellega seoses arvesse võtta ka piirkondlikke ja rahvusvahelisi prioriteete, kui need teenivad ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kindlaks määratud liidu julgeoleku- ja kaitsehuve ja arvestades vajadust vältida tarbetut topeldamist, tingimusel et need ei välista ühegi liikmesriigi osalemise võimalust; |
| --- | --- |

b)

toetada ja võimendada ettevõtjate, sealhulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate koostööd, ka piiriüleselt, kogu liidus ja liikmesriikidevahelist koostööd, arendamaks kaitseotstarbelisi tooteid või kaitsetehnoloogiat, tugevdades ja parandades kaitsevaldkonna tarne- ja väärtusahelate reageerimisvõimet ning soodustades kaitsesüsteemide standardimist ja nende koostalitlusvõimet.

Koostöö peab toimuma kooskõlas liikmesriikide vahel ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames ja eeskätt võimearendusplaani kaudu kokku lepitud kaitsevõime prioriteetidega.

Asjakohasel juhul võib sellega seoses arvesse võtta ka piirkondlikke ja rahvusvahelisi prioriteete, kui need teenivad ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kindlaks määratud liidu julgeoleku- ja kaitsehuve ja arvestades vajadust vältida tarbetut topeldamist, tingimusel et need ei välista ühegi liikmesriigi osalemise võimalust;

| c) | soodustada kaitsealaste teadusuuringute tulemuste paremat kasutuselevõtmist ja panustada uurimisetapile järgnevasse arendustegevusse, toetades seeläbi Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet siseturul ja ülemaailmsel turul, sealhulgas konsolideerimise kaudu, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

c)

soodustada kaitsealaste teadusuuringute tulemuste paremat kasutuselevõtmist ja panustada uurimisetapile järgnevasse arendustegevusse, toetades seeläbi Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet siseturul ja ülemaailmsel turul, sealhulgas konsolideerimise kaudu, kui see on asjakohane.

Artikkel 4

Eelarve

Rahastamispakett programmi rakendamiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2020 on 500 miljonit eurot jooksevhindades.

Euroopa Parlament ja nõukogu määravad iga-aastased eraldised kindlaks vastavalt mitmeaastases finantsraamistikus sätestatud piirmääradele.

Artikkel 5

Üldised rahastamissätted

1.   Liidu rahalist abi võib anda määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ettenähtud rahastamisliikide kaudu ning eelkõige toetuste ja erandjuhtudel avalike hangete kaudu.

2.   Lõikes 1 osutatud rahastamisliikide ning eelarve täitmise viisi valimisel lähtutakse sellest, kas nende kaudu on võimalik saavutada meetme eriomaseid eesmärke ja tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollimise kulusid, halduskoormust ja huvide konflikti tekkimise ohtu.

3.   Komisjon annab liidu rahalist abi vastavalt määruses (EL, Euratom) nr 966/2012 sätestatule kas otse või kaudselt, delegeerides eelarve täitmisega seotud ülesanded nimetatud määruse artikli 58 lõike 1 punktis c loetletud üksustele.

4.   Liikmesriigid määravad vajaduse korral projektijuhi. Komisjon arutab projektijuhiga meetme raames tehtud edusamme enne rahastamiskõlblikule toetusesaajale makse tegemist.

Artikkel 6

Rahastamiskõlblikud meetmed

1.   Programmiga toetatakse meetmeid, mida toetusesaajad viivad ellu arendusetapis, ning toetust antakse nii uute kaitseotstarbeliste toodete ja uue kaitsetehnoloogia arendamiseks kui ka olemasolevate toodete ja olemasoleva tehnoloogia ajakohastamiseks, tingimusel et kolmas riik ega kolmanda riigi üksus ei ole seadnud ajakohastamiseks vajamineva eelteabe kasutamisele piiranguid otseselt või kaudselt ühe või mitme vaheettevõtja kaudu.

Rahastamiskõlblik meede on seotud ühe või enama järgmise meetmega:

| a) | uuringud, näiteks teostatavusuuringud, ja muud kaasnevad meetmed; |
| --- | --- |

a)

uuringud, näiteks teostatavusuuringud, ja muud kaasnevad meetmed;

| b) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia kavand või kavandi aluseks olevad tehnilised kirjeldused, sealhulgas osalised katsed riski vähendamiseks tööstus- või representatiivses keskkonnas; |
| --- | --- |

b)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia kavand või kavandi aluseks olevad tehnilised kirjeldused, sealhulgas osalised katsed riski vähendamiseks tööstus- või representatiivses keskkonnas;

| c) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia süsteemi prototüübi loomine; |
| --- | --- |

c)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia süsteemi prototüübi loomine;

| d) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia katsetamine; |
| --- | --- |

d)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia katsetamine;

| e) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia kvalifitseerimine; |
| --- | --- |

e)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia kvalifitseerimine;

| f) | kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia sertifitseerimine; |
| --- | --- |

f)

kaitseotstarbelise toote, materiaalse või immateriaalse komponendi või kaitsetehnoloogia sertifitseerimine;

| g) | tehnoloogia või vara arendamine, mis suurendab kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tõhusust kogu olelusringi vältel. |
| --- | --- |

g)

tehnoloogia või vara arendamine, mis suurendab kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia tõhusust kogu olelusringi vältel.

2.   Lõikes 1 osutatud meetmeid viiakse ellu selliste ettevõtjate koostöös, kes kuuluvad konsortsiumisse, mille on moodustanud vähemalt kolmes eri liikmesriigis asuvad vähemalt kolm rahastamiskõlblikku üksust. Vähemalt kolm kõnealust rahastamiskõlblikku üksust, mis asuvad vähemalt kahes eri liikmesriigis, ei tohi olla sama üksuse otsese või kaudse kontrolli ega vastastikku üksteise kontrolli all.

3.   Lõikes 2 osutatud konsortsium peab elujõulisuse tõendamiseks näitama, et meetme ülejäänud kulud, mida ei kaeta liidu toetusega, kaetakse muude rahastamisvahendite abil, näiteks liikmesriikide toetustest.

4.   Lõike 1 punktides c–g osutatud meetmete korral peab konsortsium tõendama oma panust Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimesse, näidates, et vähemalt kaks liikmesriiki kavatsevad lõpptoote hankida või tehnoloogiat kasutada koordineeritud viisil, sealhulgas teha asjakohasel juhul ühishanke.

5.   Lõike 1 punktis b osutatud meede peab põhinema vähemalt kahe liikmesriigi poolt ühiselt kokku lepitud ühistel nõuetel. Lõike 1 punktides c–g osutatud meede peab põhinema ühisel tehnilisel kirjeldusel, milles on ühiselt kokku leppinud liikmesriigid, kes lõpptoodet kaasrahastavad või kavatsevad lõpptoote ühiselt hankida või tehnoloogiat ühiselt kasutada, nagu on osutatud lõigetes 3 ja 4, tugevdades seeläbi süsteemide standardimist ja koostalitlusvõimet.

6.   Meetmed selliste toodete ja tehnoloogiate arendamiseks, mille kasutamine, arendamine või tootmine on keelatud rahvusvahelise õigusega, ei ole programmi alusel rahastamiskõlblikud.

Artikkel 7

Rahastamiskõlblikud üksused

1.   Toetusesaajad ja meetmes osalevad alltöövõtjad peavad olema avaliku või erasektori ettevõtjad, kelle asukoht on liidus.

2.   Toetusesaajate ja meetmes osalevate alltöövõtjate taristu, rajatised, vara ja ressursid, mida kasutatakse programmi alusel rahastatavateks meetmeteks, peavad asuma kogu meetme kestuse ajal liidu territooriumil, ning nende juhtimisstruktuur peab asuma liidus.

3.   Programmi alusel rahastatavate meetmete elluviimisel ei tohi toetusesaajad ja meetmes osalevad alltöövõtjad olla kolmanda riigi ega kolmanda riigi üksuse kontrolli all.

4.   Erandina käesoleva artikli lõikest 3 ja vastavalt artikli 15 lõikele 2 on liidus asuv ja kolmanda riigi või kolmanda riigi üksuse kontrolli all olev ettevõtja rahastamiskõlblik toetusesaaja või meetmes osalev alltöövõtja üksnes juhul, kui tema asukohaliikmesriik annab kooskõlas riigisiseste menetlustega komisjonile kinnituse. Kinnituses võib osutada ettevõtja liidus asuvale juhtimisstruktuurile. Kui seda peab asjakohaseks ettevõtja asukohaliikmesriik, võib kinnituses osutada ka valitsuse eriõigustele ettevõtja üle kontrolli teostamisel.

Kinnitus peab andma kindluse, et ettevõtja osalemine meetmes ei ole vastuolus liidu ega selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega, mis on kindlaks määratud ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames kooskõlas ELi lepingu V jaotisega, ega artiklis 3 sätestatud eesmärkidega. Kinnitus peab vastama artiklile 12. Kinnitusest peab eeskätt nähtuma, et meetme eesmärkide saavutamiseks on olemas tegevused, millega tagatakse järgmist:

| a) | ettevõtja üle ei teostata kontrolli viisil, mis takistab või piirab ettevõtja suutlikkust meedet ellu viia ja saavutada tulemusi, seab piiranguid ettevõtja taristule, rajatistele, varale, ressurssidele, intellektuaalomandile või oskusteabele, mida on vaja meetme elluviimiseks, või kahjustab ettevõtja suutlikkust meedet ellu viia ja meetme elluviimisel järgitavaid standardeid; |
| --- | --- |

a)

ettevõtja üle ei teostata kontrolli viisil, mis takistab või piirab ettevõtja suutlikkust meedet ellu viia ja saavutada tulemusi, seab piiranguid ettevõtja taristule, rajatistele, varale, ressurssidele, intellektuaalomandile või oskusteabele, mida on vaja meetme elluviimiseks, või kahjustab ettevõtja suutlikkust meedet ellu viia ja meetme elluviimisel järgitavaid standardeid;

| b) | kolmanda riigi ja kolmanda riigi üksuse juurdepääs meetmega seotud tundlikule teabele on välistatud ning töötajatel või muudel meetmega seotud isikutel on vajaduse korral olemas riiklikud juurdepääsuload; |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi ja kolmanda riigi üksuse juurdepääs meetmega seotud tundlikule teabele on välistatud ning töötajatel või muudel meetmega seotud isikutel on vajaduse korral olemas riiklikud juurdepääsuload;

| c) | meetme elluviimisel tekkiv intellektuaalomand ja meetme tulemused kuuluvad nii meetme elluviimise ajal kui ka pärast seda toetusesaajale, nende üle ei oma kontrolli ja neile ei sea piiranguid kolmas riik ega kolmanda riigi üksus, neid ei saa liidust eksportida ja neile ei anta juurdepääsu väljaspool liitu ilma ettevõtja asukohaliikmesriigi nõusolekuta ning kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

c)

meetme elluviimisel tekkiv intellektuaalomand ja meetme tulemused kuuluvad nii meetme elluviimise ajal kui ka pärast seda toetusesaajale, nende üle ei oma kontrolli ja neile ei sea piiranguid kolmas riik ega kolmanda riigi üksus, neid ei saa liidust eksportida ja neile ei anta juurdepääsu väljaspool liitu ilma ettevõtja asukohaliikmesriigi nõusolekuta ning kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega.

Kui ettevõtja asukohaliikmesriik peab seda asjakohaseks, võib esitada lisakinnitusi.

Komisjon teavitab artiklis 13 osutatud komiteed kõigist ettevõtjatest, keda peetakse käesoleva lõike kohaselt rahastamiskõlblikuks.

5.   Olemasolevate konkurentsivõimeliste alternatiivide puudumisel võivad toetusesaajad ja meetmes osalevad alltöövõtjad kasutada oma vara, taristut, rajatisi ja ressursse, mis asuvad või mida hoitakse väljaspool liikmesriikide territooriumi, kui see ei ole vastuolus liidu ega selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega, toimub kooskõlas programmi eesmärkidega ja on täielikult kooskõlas artikliga 12.

Nimetatud tegevusega seotud kulud ei ole käesoleva programmi alusel rahastamiskõlblikud.

6.   Rahastamiskõlbliku meetme elluviimisel võivad toetusesaajad ja meetmes osalevad alltöövõtjad samuti teha koostööd ettevõtjatega, kes asuvad väljaspool liikmesriikide territooriumi või kes on kolmanda riigi või kolmanda riigi üksuse kontrolli all, sealhulgas kasutades nende vara, taristut, rajatisi ja ressursse, kui see ei ole vastuolus liidu ja selle liikmesriikide julgeoleku- ja kaitsehuvidega. Koostöö peab toimuma kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega ja olema täielikult kooskõlas artikliga 12.

Kolmas riik ja muu kolmanda riigi üksus ei tohi ilma loata pääseda juurde meetme elluviimist puudutavale salastatud teabele ja välditakse võimalikku negatiivset mõju meetme jaoks otsustava tähtsusega sisendi varustuskindlusele.

Nimetatud tegevusega seotud kulud ei ole käesoleva programmi alusel rahastamiskõlblikud.

7.   Toetusesaajad esitavad kogu asjakohase teabe, mis on vajalik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide hindamiseks. Kui meetme elluviimise ajal toimub muutus, mis võib seada kahtluse alla rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide täitmise, teavitab ettevõtja sellest komisjoni, kes hindab, kas rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on endiselt täidetud ja käsitleb võimalikku mõju meetme rahastamisele.

8.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse meetmes osalevate alltöövõtjatena alltöövõtjaid, kellel on toetusesaajaga otsene lepinguline suhe; teisi alltöövõtjaid, kellele eraldatakse vähemalt 10 % meetme rahastamiskõlblikest kuludest, ning alltöövõtjaid, kel võib lepingu täitmiseks olla vajalik juurdepääs salastatud teabele.

Artikkel 8

Ettevõtjate deklaratsioon

Meetmes osaleda sooviva konsortsiumi ettevõtja kinnitab kirjalikult, et ta on täielikult teadlik liikmesriigi ja liidu õigusest, mida kohaldatakse kaitsesektoris toimuva tegevuse suhtes, ning et tema tegevus on nendega kooskõlas.

Artikkel 9

Konsortsium

1.   Kui liidu rahalist abi antakse toetuse vormis, peavad meetmes osaleda sooviva konsortsiumi liikmed määrama ühe enda liikmetest koordinaatoriks. Koordinaatori nimi kantakse toetuslepingusse. Koordinaator on konsortsiumi liikmete peamine kontaktisik suhtlemisel komisjoniga või asjaomase rahastamisasutusega, kui toetuslepingus ei ole ette nähtud teisiti või juhul, kui koordinaator ei täida toetuslepingust tulenevaid kohustusi.

2.   Meetmes osaleva konsortsiumi liikmed sõlmivad omavahelise kokkuleppe, milles määratakse kindlaks nende õigused ja kohustused meetme elluviimisel vastavalt toetuslepingule, välja arvatud tööprogrammis või projektikonkursi kutses ettenähtud piisavalt põhjendatud juhtudel. Omavaheline kokkulepe hõlmab ka kokkulepet väljatöötatud toodete ja tehnoloogiaga seotud intellektuaalomandiõiguste kohta.

Artikkel 10

Pakkumuste hindamise kriteeriumid

Meetmeid, mille rahastamist programmi alusel taotletakse, hinnatakse kõigi järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | panus tipptasemesse, eeskätt näidates, et kavandatud meede kujutab endast märkimisväärseid eeliseid võrreldes olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete või olemasoleva kaitsetehnoloogiaga; |
| --- | --- |

a)

panus tipptasemesse, eeskätt näidates, et kavandatud meede kujutab endast märkimisväärseid eeliseid võrreldes olemasolevate kaitseotstarbeliste toodete või olemasoleva kaitsetehnoloogiaga;

| b) | panus innovatsiooni, eeskätt näidates, et kavandatud meede sisaldab teedrajavaid või uudseid kontseptsioone ja lähenemisviise, uusi paljulubavaid tehnoloogilisi täiustusi või sellise tehnoloogia või kontseptsiooni kohaldamist, mida ei ole kaitsesektoris varem kohaldatud; |
| --- | --- |

b)

panus innovatsiooni, eeskätt näidates, et kavandatud meede sisaldab teedrajavaid või uudseid kontseptsioone ja lähenemisviise, uusi paljulubavaid tehnoloogilisi täiustusi või sellise tehnoloogia või kontseptsiooni kohaldamist, mida ei ole kaitsesektoris varem kohaldatud;

| c) | panus kaitsevaldkonna ettevõtjate konkurentsivõimesse ja kasvu kogu liidus, eeskätt uute turuvõimaluste loomise kaudu; |
| --- | --- |

c)

panus kaitsevaldkonna ettevõtjate konkurentsivõimesse ja kasvu kogu liidus, eeskätt uute turuvõimaluste loomise kaudu;

| d) | panus Euroopa kaitsetööstuse tööstuslikku autonoomiasse ning liidu julgeoleku- ja kaitsehuvidesse, tõhustades kaitseotstarbelisi tooteid või kaitsetehnoloogiat kooskõlas kaitsevõime prioriteetidega, milles liikmesriigid on ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames ja eeskätt võimearendusplaani kaudu kokku leppinud, ning asjakohasel juhul piirkondlike ja rahvusvaheliste prioriteetidega, tingimusel et need teenivad liidu julgeoleku- ja kaitsehuve ega välista ühegi liikmesriigi osalemise võimalust; |
| --- | --- |

d)

panus Euroopa kaitsetööstuse tööstuslikku autonoomiasse ning liidu julgeoleku- ja kaitsehuvidesse, tõhustades kaitseotstarbelisi tooteid või kaitsetehnoloogiat kooskõlas kaitsevõime prioriteetidega, milles liikmesriigid on ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames ja eeskätt võimearendusplaani kaudu kokku leppinud, ning asjakohasel juhul piirkondlike ja rahvusvaheliste prioriteetidega, tingimusel et need teenivad liidu julgeoleku- ja kaitsehuve ega välista ühegi liikmesriigi osalemise võimalust;

| e) | kui suur osa meetme jaoks ette nähtud kogueelarvest on mõeldud liidus asuvate VKEde jaoks, mille osalemine kas konsortsiumi liikmena, alltöövõtjana või tarneahela muu ettevõtjana loob tööstuslikku või tehnoloogilist lisaväärtust, ning eeskätt kui suur osa meetme jaoks ette nähtud kogueelarvest on mõeldud nende VKEde jaoks, mis asuvad mõnes muus liikmesriigis kui selles, kus asuvad konsortsiumisse kuuluvad muud kui VKEdest ettevõtjad; |
| --- | --- |

e)

kui suur osa meetme jaoks ette nähtud kogueelarvest on mõeldud liidus asuvate VKEde jaoks, mille osalemine kas konsortsiumi liikmena, alltöövõtjana või tarneahela muu ettevõtjana loob tööstuslikku või tehnoloogilist lisaväärtust, ning eeskätt kui suur osa meetme jaoks ette nähtud kogueelarvest on mõeldud nende VKEde jaoks, mis asuvad mõnes muus liikmesriigis kui selles, kus asuvad konsortsiumisse kuuluvad muud kui VKEdest ettevõtjad;

| f) | artikli 6 lõike 1 punktides c–f osutatud meetmete korral nende panus Euroopa kaitsetööstuse edasisse integreerimisse, mille tõendamiseks peavad toetusesaajad näitama, et liikmesriigid kohustuvad lõpptoodet või tehnoloogiat ühiselt kasutama, omama või hooldama. |
| --- | --- |

f)

artikli 6 lõike 1 punktides c–f osutatud meetmete korral nende panus Euroopa kaitsetööstuse edasisse integreerimisse, mille tõendamiseks peavad toetusesaajad näitama, et liikmesriigid kohustuvad lõpptoodet või tehnoloogiat ühiselt kasutama, omama või hooldama.

Asjakohasel juhul võetakse esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud kriteeriumide kohaldamisel arvesse panust tõhususe suurendamisse kaitseotstarbeliste toodete ja kaitsetehnoloogia kogu olelusringi vältel, sealhulgas kulutõhususse ning võimalikku koostoimesse hanke- ja hooldusprotsessis.

Artikkel 11

Rahastamismäärad

1.   Artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud meetme puhul ei tohi programmi alusel antav liidu rahaline abi ületada 20 % rahastamiskõlblike kulude kogusummast. Muudel juhtudel võib rahalise abiga katta ka meetme rahastamiskõlblike kulude kogusumma.

2.   Rahalist toetust, mida antakse artikli 6 lõikes 1 osutatud meetmele, mis on välja töötatud alalise struktureeritud koostöö raames, võib suurendada 10 protsendipunkti võrra.

3.   Artikli 6 lõikes 1 osutatud meedet võib toetada kõrgema rahastamismääraga, kui on osutatud käesoleva lõike teises ja kolmandas lõigus, kui vähemalt 10 % meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummast on mõeldud liidus asuvate VKEde jaoks.

Rahastamismäära võib suurendada protsendipunktide võrra, mis on võrdne protsendiga meetme rahastamiskõlblikest kuludest, mis eraldatakse VKEdele, mis asuvad mõnes muus liikmesriigis kui selles, kus asuvad konsortsiumisse kuuluvad muud kui VKEdest ettevõtjad, kuid mitte rohkem kui 5 protsendipunkti võrra.

Rahastamismäära võib suurendada protsendipunktide võrra, mis on võrdne meetme rahastamiskõlblike kulude kahekordse protsendimääraga, mis on eraldatud VKEdele, kes asuvad muus liikmesriigis kui teises lõigus osutatud liikmesriik.

4.   Artikli 6 lõikes 1 osutatud meedet võib toetada 10 protsendipunkti võrra kõrgema rahastamismääraga, kui vähemalt 15 % meetme rahastamiskõlblike kulude kogusummast on eraldatud liidus asuvatele keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjatele.

5.   Kaudsete rahastamiskõlblike kulude kindlaksmääramisel kohaldatakse kindlat määra, milleks on 25 % otseste rahastamiskõlblike kulude kogusummast, välja arvatud alltöövõtuga seotud otsesed rahastamiskõlblikud kulud.

6.   Meetme rahastamismäära kogusuurendamine lõigete 2, 3 ja 4 kohaldamisel ei tohi olla suurem kui 35 protsendipunkti.

7.   Programmi alusel antav liidu rahaline abi, sealhulgas kõrgem rahastamismäär, ei tohi olla suurem kui 100 % meetme rahastamiskõlblikest kuludest.

Artikkel 12

Omandi- ja intellektuaalomandiõigused

1.   Liidul ei ole meetme abil välja töötatud toodete või tehnoloogia suhtes omandi- ega intellektuaalomandiõigusi.

2.   Kolmas riik ega kolmanda riigi üksus ei tohi ei otseselt ega kaudselt ühe või mitme vaheettevõtja kaudu omada kontrolli programmi alusel rahastatavate meetmete tulemuste üle ega seada neile piiranguid, sealhulgas tehnosiirde osas.

3.   Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide kaalutlusõigust kaitseotstarbeliste toodete ekspordipoliitika osas.

4.   Komisjoni teavitatakse kõikidest omandiõiguse kolmandale riigile ja kolmanda riigi üksusele ülemineku juhtumitest, mis puudutavad programmi alusel rahalist abi saanud toetusesaajate saavutatud tulemusi ja ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist. Programmi alusel antud rahaline abi tuleb tagasi maksta, kui omandiõiguse üleminek on vastuolus artiklis 3 sätestatud eesmärkidega.

5.   Kui liidu abi antakse avaliku hanke vormis uuringu tellimiseks, on kõikidel liikmesriikidel õigus saada kirjaliku taotluse alusel tasuta lihtlitsents uuringu kasutamiseks.

Artikkel 13

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses. Euroopa Kaitseagentuuri kutsutakse vaatlejana esitama komiteele seisukohti ja eksperdiarvamusi. Abistama kutsutakse ka Euroopa välisteenistus.

Komitee koguneb ka erikoosseisudes, muu hulgas kaitsevaldkonna aspektide arutamiseks.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 14

Tööprogramm

1.   Komisjon võtab rakendusaktiga vastu kaheaastase tööprogrammi. Nimetatud rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. Tööprogramm peab olema kooskõlas artiklis 3 sätestatud eesmärkidega.

2.   Tööprogrammis esitatakse üksikasjalikult programmi alusel rahastatavate projektide kategooriad. Projektide kategooriad peavad olema kooskõlas artikli 3 punktis b osutatud kaitsevõime prioriteetidega.

Projektide kategooriad hõlmavad uuenduslike kaitseotstarbeliste toodetega ja uuendusliku kaitsetehnoloogiaga seotud võimekust järgmistes valdkondades:

| a) | ettevalmistamine, kaitse, kasutamine ja jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

a)

ettevalmistamine, kaitse, kasutamine ja jätkusuutlikkus;

| b) | infohaldus ja ülimuslikkus ning juhtimine, kontroll, side, infotehnoloogia, luure, seire ja reke (C4ISR), küberkaitse ja -turvalisus, ning |
| --- | --- |

b)

infohaldus ja ülimuslikkus ning juhtimine, kontroll, side, infotehnoloogia, luure, seire ja reke (C4ISR), küberkaitse ja -turvalisus, ning

| c) | kaasamine ja tööorganid. |
| --- | --- |

c)

kaasamine ja tööorganid.

Tööprogramm sisaldab ka spetsiaalselt VKEdele mõeldud projektikategooriat.

3.   Tööprogrammiga tagatakse, et vähemalt 10 % kogueelarvest suunatakse VKEde piiriülesele osalemisele.

Artikkel 15

Hindamine ja toetuse andmise menetlus

1.   Programmi rakendamisel korraldatakse liidu rahalise abi andmiseks konkurentsipõhised projektikonkursid kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012 ja delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012. Teatavatel piisavalt põhjendatud ja erandlikel asjaoludel võib liidu rahalist abi anda ka vastavalt delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artiklile 190.

2.   Projektikonkursi kutse avaldamise järel laekunud projekte hindab komisjon artiklites 6, 7, 8 ja 10 sätestatud rahastamiskõlblikkuse ja pakkumuste hindamise kriteeriumide alusel.

Komisjoni abistavad toetuse andmise menetluses sõltumatud eksperdid, kes on läbinud liikmesriigi julgeolekukontrolli. Eksperdid peavad olema liidu kodanikud, eksperte peab olema võimalikult paljudest liikmesriikidest ning nad valitakse konkursikutse alusel eesmärgiga luua kandidaatide andmebaas.

Artiklis 13 osutatud komiteed teavitatakse igal aastal andmebaasi kantud ekspertide nimekirjast, et olla ekspertide julgeolekukontrolli läbimise osas läbipaistev. Komisjon tagab samuti, et eksperdid ei viiks läbi hindamisi ning ei nõustaks ega abistaks küsimustes, milles neil on huvide konflikt.

3.   Komisjon määrab rakendusaktidega väljavalitud meetmete rahastamise pärast iga konkurssi või pärast delegeeritud määruse (EL) nr 1268/2012 artikli 190 kohaldamist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 16

Aastased osamaksed

Komisjon võib jaotada eelarvelised kulukohustused aastasteks osamakseteks.

Artikkel 17

Seire ja aruandlus

1.   Komisjon seirab korrapäraselt programmi rakendamist ja annab vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 38 lõike 3 punktile e kord aastas aru tehtud edusammudest. Selleks kehtestab komisjon vajaliku seirekorra.

2.   Liidu tulevaste poliitikameetmete tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamiseks koostab komisjon tagasiulatuva hindamisaruande ning esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruanne põhineb asjaomastel konsultatsioonidel liikmesriikide ja peamiste sidusrühmadega ning selles hinnatakse eeskätt edusamme, mida on tehtud artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamisel. Samuti analüüsitakse aruandes muu hulgas VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate piiriülest osalust programmi alusel ellu viidud meetmetes ning VKEde ja keskmise turukapitalisatsiooniga ettevõtjate integreerimist üldisesse väärtusahelasse. Aruanne sisaldab teavet toetusesaajate päritoluriikide kohta ning, kui see on võimalik, siis tekkinud intellektuaalomandiõiguste jagunemise kohta.

Artikkel 18

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Komisjon võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetusmeetmetega, tõhusa kontrolliga ja õigusnormide rikkumise tuvastamise korral alusetult väljamakstud summade tagasinõudmisega ning asjakohasel juhul tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldus- ja rahaliste karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida või rahvusvaheliste organisatsioonide puhul kooskõlas asjaomaste organisatsioonidega saavutatud kokkulepetega kontrollida nii dokumentide alusel kui ka kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on programmi alusel liidu vahenditest rahastatud.

3.   Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) võib korraldada uurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (10) ning nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (11) sätetele ja neis määrustes sätestatud korras, et teha kindlaks, kas programmi alusel rahastatud toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või lepinguga seoses on esinenud pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, sisaldavad käesoleva määruse rakendamisest tulenevad kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingud ning lepingud, toetuslepingud ja toetuse määramise otsused sätteid, mis annavad komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õiguse korraldada oma vastava pädevuse piires sellist auditeerimist ja uurimist.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. juuli 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

J. BOGNER-STRAUSS

---

(1)  
  ELT C 129, 11.4.2018, lk 51.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 3. juuli 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. juuli 2018. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/43/EÜ kaitseotstarbeliste toodete ühendusesisese veo tingimuste lihtsustamise kohta (ELT L 146, 10.6.2009, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (ELT L 335, 13.12.2008, lk 99).

6

(7)  Komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju) kohaldamise eeskirju (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

8

(9)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ mikro-, väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

10

(11)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

11

---

ÜHISAVALDUS EUROOPA KAITSEVALDKONNA TÖÖSTUSLIKU ARENDAMISE PROGRAMMI RAHASTAMISE KOHTA

Ilma et see piiraks eelarvepädevate institutsioonide õigusi iga-aastases eelarvemenetluses, lepivad Euroopa Parlament ja nõukogu kokku selles, et Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi rahalised vahendid saadakse aastatel 2019–2020 järgmistest allikatest:

Euroopa Parlament ja nõukogu

| — | 200 miljonit eurot mittesihtotstarbelisest varust; |
| --- | --- |

—

200 miljonit eurot mittesihtotstarbelisest varust;

| — | 116,1 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastu arvelt; |
| --- | --- |

—

116,1 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastu arvelt;

| — | 3,9 miljonit eurot Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) programmi arvelt; |
| --- | --- |

—

3,9 miljonit eurot Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) programmi arvelt;

| — | 104,1 miljonit eurot Galileo programmi arvelt; |
| --- | --- |

—

104,1 miljonit eurot Galileo programmi arvelt;

| — | 12 miljonit eurot Copernicuse programmi arvelt; |
| --- | --- |

—

12 miljonit eurot Copernicuse programmi arvelt;

| — | 63,9 miljonit eurot rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) programmi arvelt. |
| --- | --- |

—

63,9 miljonit eurot rahvusvahelise katsetermotuumareaktori (ITER) programmi arvelt.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 7.8.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 200/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.8.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 200/44

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2018/1093,

4. juuli 2018,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Prantsusmaa taotlus – EGF/2017/009 FR/Air France)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | 23. oktoobril 2017 esitas Prantsusmaa taotluse, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Prantsusmaa ettevõtja Air France juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

23. oktoobril 2017 esitas Prantsusmaa taotluse, et saada fondist rahalist toetust seoses töötajate koondamisega Prantsusmaa ettevõtja Air France juures. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

| (4) | Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa taotluse alusel rahalist toetust summas 9 894 483 eurot. |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Prantsusmaa taotluse alusel rahalist toetust summas 9 894 483 eurot.

| (5) | Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 9 894 483 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 4. juulist 2018.

Strasbourg, 4. juuli 2018

Euroopa Parlamendi nimel

president

A. TAJANI

Nõukogu nimel

eesistuja

K. EDTSTADLER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---