# Europos Sąjungos L 243/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.243.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 243 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. rugsėjo 16d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.243.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 243

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. rugsėjo 16d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | | 2010/489/ES |
| | * | 2010 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos pasirašymo | 1 |
| | | 2010/490/ES |
| | * | 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų sudarymo Sąjungos vardu | 2 |
| Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimas dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų | 4 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 810/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 206/2010, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus gyvūnus ir šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (
  1
  ) | 16 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 811/2010 dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemų privalomo registravimo taikant Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 24 straipsnio 5 dalį | 37 |
| | * | 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 812/2010, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 40 |
| | | 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 813/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 59 |
| | | 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 814/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. rugsėjo 16 d. | 61 |
| | | 2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 815/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 64 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

2010/489/ES

*

2010 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos pasirašymo

1

2010/490/ES

*

2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų sudarymo Sąjungos vardu

2

Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimas dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų

4

REGLAMENTAI

*

2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 810/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 206/2010, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus gyvūnus ir šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai (
  1
  )

1

16

*

2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 811/2010 dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemų privalomo registravimo taikant Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 24 straipsnio 5 dalį

37

*

2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 812/2010, kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

40

2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 813/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

59

2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 814/2010, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. rugsėjo 16 d.

61

2010 m. rugsėjo 15 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 815/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

64

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/491/EB |
| | * | 2009 m. liepos 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų pasirašymo Bendrijos vardu | 66 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

2010/491/EB

*

2009 m. liepos 27 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų pasirašymo Bendrijos vardu

66

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/45/ES dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo klaidų ištaisymas (OL L 207, 2010 8 6) | 68 |

Klaidų ištaisymas

*

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/45/ES dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo klaidų ištaisymas (OL L 207, 2010 8 6)

(OL L 207, 2010 8 6)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. liepos 12 d.

dėl Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos pasirašymo

(2010/489/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 4 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi ir 8 dalies pirma pastraipa,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Vadovaudamasi 2009 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimu, kuriuo Komisija įgaliota pradėti derybas, Komisija Europos Sąjungos vardu susitarė su Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybe dėl susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaudamasi 2009 m. spalio 9 d. Tarybos sprendimu, kuriuo Komisija įgaliota pradėti derybas, Komisija Europos Sąjungos vardu susitarė su Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybe dėl susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos.

| (2) | Susitarimas, dėl kurio susitarė Komisija, turėtų būti pasirašytas, su sąlyga, kad jis gali būti sudarytas vėliau. |
| --- | --- |

(2)

Susitarimas, dėl kurio susitarė Komisija, turėtų būti pasirašytas, su sąlyga, kad jis gali būti sudarytas vėliau.

| (3) | Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad susitarimo įsigaliojimo dieną jų atitinkami dvišaliai susitarimai su Brazilija būtų nutraukti, |
| --- | --- |

(3)

Valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių užtikrinti, kad susitarimo įsigaliojimo dieną jų atitinkami dvišaliai susitarimai su Brazilija būtų nutraukti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos (toliau – Susitarimas) (1) pasirašymas patvirtinamas Sąjungos vardu, su sąlyga, kad Susitarimas bus sudarytas.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą Sąjungos vardu, su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 12 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

S. LARUELLE

---

(1)  Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo.

1

---

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/2

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2010 m. liepos 26 d.

dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų sudarymo Sąjungos vardu

(2010/490/ES)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b punktą ir 74 straipsnį, kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunkčiu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,

kadangi:

| (1) | Pagal 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiančio Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (1), 21 straipsnio 3 dalį su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys dalyvauja Agentūros veikloje. Jų dalyvavimo sąlygos turi būti tiksliau išdėstytos tolesniuose susitarimuose, kuriuos Sąjunga turi sudaryti su tomis šalimis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiančio Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (1), 21 straipsnio 3 dalį su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys dalyvauja Agentūros veikloje. Jų dalyvavimo sąlygos turi būti tiksliau išdėstytos tolesniuose susitarimuose, kuriuos Sąjunga turi sudaryti su tomis šalimis.

| (2) | 2008 m. kovo 11 d. Komisijai suteikus įgaliojimus, baigtos derybos su Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl Susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. kovo 11 d. Komisijai suteikus įgaliojimus, baigtos derybos su Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl Susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų.

| (3) | 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir ją perėmė. |
| --- | --- |

(3)

2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir ją perėmė.

| (4) | Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. Kadangi šiuo sprendimu plėtojamas Šengeno acquis, Danija pagal protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba priima šį sprendimą, turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. Kadangi šiuo sprendimu plėtojamas Šengeno acquis, Danija pagal protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba priima šį sprendimą, turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinės teisės aktuose.

| (5) | Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė, remdamasi 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimu 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2), nedalyvauja. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė, remdamasi 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimu 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2), nedalyvauja. Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti.

| (6) | Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis
   (3) nuostatas. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. |
| --- | --- |

(6)

Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis
   (3) nuostatas. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti.

| (7) | Susitarimas turėtų būti sudarytas, |
| --- | --- |

(7)

Susitarimas turėtų būti sudarytas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sąjungos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimas dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų (4) (toliau – Susitarimas).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu deponuoti Susitarimo 9 straipsnio 4 dalyje numatytą patvirtinimo aktą, kuriuo siekiama išreikšti Sąjungos sutikimą įsipareigoti, ir pateikti šį pranešimą:

„2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjunga pakeitė Europos bendriją ir ją perėmė ir nuo tos datos naudojasi visomis Europos bendrijos teisėmis ir perima visas jos pareigas. Todėl nuorodos į „Europos bendriją“ Susitarimo tekste atitinkamai skaitomos kaip nuorodos į „Europos Sąjungą“.“

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

4 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje 2010 m. liepos 26 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

S. VANACKERE

---

(1)  OL L 349, 2004 11 25, p. 1.

1

(2)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

2

(3)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

3

(4)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 4

4

---

Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės

SUSITARIMAS

dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų

EUROPOS BENDRIJA

ir

ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA

(toliau – Šveicarija)

bei

LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖ

(toliau – Lichtenšteinas),

ATSIŽVELGDAMOS Į 2004 m. spalio 26 d. Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos pasirašytą susitarimą dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (toliau – Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas),

ATSIŽVELGDAMOS Į 2008 m. vasario 28 d. Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytą Protokolą dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis (toliau – Protokolas),

ATSIŽVELGDAMOS Į bendrą Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės deklaraciją dėl Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros, pridėtą prie Protokolo,

ATSIŽVELGDAMOS Į Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarimą dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (2) (toliau – reglamentas) Europos bendrija įsteigė Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (toliau – Agentūra). |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 (2) (toliau – reglamentas) Europos bendrija įsteigė Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (toliau – Agentūra).

| (2) | Reglamentu plėtojamas Šengeno acquis, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime ir Protokole. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu plėtojamas Šengeno acquis, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime ir Protokole.

| (3) | Reglamente patvirtinama, kad su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys turėtų visapusiškai dalyvauti Agentūros veikloje, nors ir turėdamos ribotas balsavimo teises. |
| --- | --- |

(3)

Reglamente patvirtinama, kad su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys turėtų visapusiškai dalyvauti Agentūros veikloje, nors ir turėdamos ribotas balsavimo teises.

| (4) | Lichtenšteinas neturi išorės sienų, kurioms būtų taikomas Šengeno sienų kodeksas. |
| --- | --- |

(4)

Lichtenšteinas neturi išorės sienų, kurioms būtų taikomas Šengeno sienų kodeksas.

| (5) | Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime ir Protokole nenagrinėjama Šveicarijos ir Lichtenšteino asociacijos sąveika su naujų institucijų, kurias toliau plėtojant Šengeno acquis įsteigė Europos Sąjunga, veikla, todėl kai kurie tos asociacijos su Agentūra aspektai turėtų būti nustatyti papildomame Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo ir Protokolo Šalių susitarime, |
| --- | --- |

(5)

Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime ir Protokole nenagrinėjama Šveicarijos ir Lichtenšteino asociacijos sąveika su naujų institucijų, kurias toliau plėtojant Šengeno acquis įsteigė Europos Sąjunga, veikla, todėl kai kurie tos asociacijos su Agentūra aspektai turėtų būti nustatyti papildomame Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo ir Protokolo Šalių susitarime,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Valdančioji taryba

1.   Šveicarija ir Lichtenšteinas atstovaujami Agentūros Valdančiojoje taryboje, kaip numatyta reglamento 21 straipsnio 3 dalyje.

2.   Šveicarija turi balsavimo teises dėl:

| a) | sprendimų dėl konkrečios veiklos, kuri turi būti vykdoma prie jos išorės sienų. Už pasiūlymus dėl tokių sprendimų priėmimo turi balsuoti jai atstovaujantis Valdančiosios tarybos narys; |
| --- | --- |

a)

sprendimų dėl konkrečios veiklos, kuri turi būti vykdoma prie jos išorės sienų. Už pasiūlymus dėl tokių sprendimų priėmimo turi balsuoti jai atstovaujantis Valdančiosios tarybos narys;

| b) | sprendimų dėl konkrečios veiklos pagal 3 straipsnį (bendros operacijos ir bandomieji projektai prie išorės sienų), 7 straipsnį (techninės įrangos valdymas), 8 straipsnį (pagalba valstybėms narėms tais atvejais, kai prie išorės sienų reikia didesnės techninės ir operatyvios pagalbos) ir 9 straipsnio 1 dalies pirmąjį sakinį (bendros grąžinimo operacijos), kuri turi būti vykdoma pasinaudojant Šveicarijos žmogiškaisiais ištekliais ir (arba) įranga; |
| --- | --- |

b)

sprendimų dėl konkrečios veiklos pagal 3 straipsnį (bendros operacijos ir bandomieji projektai prie išorės sienų), 7 straipsnį (techninės įrangos valdymas), 8 straipsnį (pagalba valstybėms narėms tais atvejais, kai prie išorės sienų reikia didesnės techninės ir operatyvios pagalbos) ir 9 straipsnio 1 dalies pirmąjį sakinį (bendros grąžinimo operacijos), kuri turi būti vykdoma pasinaudojant Šveicarijos žmogiškaisiais ištekliais ir (arba) įranga;

| c) | sprendimų dėl rizikos analizės pagal 4 straipsnį (bendros integruotos rizikos analizės sukūrimas, bendro ir konkretaus pobūdžio rizikos analizė), kuri daro Šveicarijai tiesioginį poveikį; |
| --- | --- |

c)

sprendimų dėl rizikos analizės pagal 4 straipsnį (bendros integruotos rizikos analizės sukūrimas, bendro ir konkretaus pobūdžio rizikos analizė), kuri daro Šveicarijai tiesioginį poveikį;

| d) | sprendimų dėl mokymo pagal 5 straipsnį, išskyrus bendrosios pagrindinės mokymo programos nustatymą. |
| --- | --- |

d)

sprendimų dėl mokymo pagal 5 straipsnį, išskyrus bendrosios pagrindinės mokymo programos nustatymą.

3.   Lichtenšteinas turi balsavimo teisę dėl:

| a) | sprendimų dėl konkrečios veiklos pagal 3 straipsnį (bendros operacijos ir bandomieji projektai prie išorės sienų), 7 straipsnį (techninės įrangos valdymas), 8 straipsnį (pagalba valstybėms narėms tais atvejais, kai prie išorės sienų reikia didesnės techninės ir operatyvios pagalbos) ir 9 straipsnio 1 dalies pirmąjį sakinį (bendros grąžinimo operacijos), kuri turi būti vykdoma pasinaudojant Lichtenšteino žmogiškaisiais ištekliais ir (arba) įranga; |
| --- | --- |

a)

sprendimų dėl konkrečios veiklos pagal 3 straipsnį (bendros operacijos ir bandomieji projektai prie išorės sienų), 7 straipsnį (techninės įrangos valdymas), 8 straipsnį (pagalba valstybėms narėms tais atvejais, kai prie išorės sienų reikia didesnės techninės ir operatyvios pagalbos) ir 9 straipsnio 1 dalies pirmąjį sakinį (bendros grąžinimo operacijos), kuri turi būti vykdoma pasinaudojant Lichtenšteino žmogiškaisiais ištekliais ir (arba) įranga;

| b) | sprendimų dėl rizikos analizės pagal 4 straipsnį (bendros integruotos rizikos analizės sukūrimas, bendro ir konkretaus pobūdžio rizikos analizė), kuri daro Lichtenšteinui tiesioginį poveikį; |
| --- | --- |

b)

sprendimų dėl rizikos analizės pagal 4 straipsnį (bendros integruotos rizikos analizės sukūrimas, bendro ir konkretaus pobūdžio rizikos analizė), kuri daro Lichtenšteinui tiesioginį poveikį;

| c) | sprendimų dėl mokymo pagal 5 straipsnį, išskyrus bendrosios pagrindinės mokymo programos nustatymą. |
| --- | --- |

c)

sprendimų dėl mokymo pagal 5 straipsnį, išskyrus bendrosios pagrindinės mokymo programos nustatymą.

2 straipsnis

Finansinis įnašas

Šveicarija įneša į Agentūros biudžetą įnašą, kurio procentinis dydis nustatytas Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 11 straipsnio 3 dalyje.

Lichtenšteinas įneša į Agentūros biudžetą įnašą pagal Protokolo 3 straipsnį, kuriame daroma nuoroda į Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 11 straipsnio 3 dalyje nustatytą įnašo metodą.

3 straipsnis

Duomenų apsauga ir konfidencialumas

1.   Agentūrai perduodant asmens duomenis Šveicarijos ir Lichtenšteino valdžios institucijoms taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3).

2.   2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (4) taikomas duomenims, kuriuos Šveicarijos ir Lichtenšteino valdžios institucijos perduoda Agentūrai.

3.   Šveicarija ir Lichtenšteinas laikosi Agentūroje saugomų dokumentų konfidencialumo taisyklių, kaip numatyta Valdančiosios tarybos darbo tvarkos taisyklėse.

4 straipsnis

Teisinis statusas

Pagal Šveicarijos teisės aktus ir Lichtenšteino teisės aktus Agentūra turi juridinio asmens statusą ir Šveicarijoje bei Lichtenšteine naudojasi plačiausiu teisnumu, suteikiamu juridiniams asmenims pagal Šveicarijos teisės aktus ir Lichtenšteino teisės aktus. Pirmiausia ji gali įsigyti kilnojamojo ir nekilnojamojo turto arba juo disponuoti ir gali dalyvauti teismo procesuose.

5 straipsnis

Atsakomybė

Agentūros atsakomybė reglamentuojama reglamento 19 straipsnio 1, 3 ir 5 dalyse nustatyta tvarka.

6 straipsnis

Teisingumo Teismas

1.   Šveicarija ir Lichtenšteinas pripažįsta Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikciją Agentūros atžvilgiu, kaip numatyta reglamento 19 straipsnio 2 ir 4 dalyse.

2.   Ginčai dėl civilinės atsakomybės nagrinėjami pagal 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 863/2007, nustatančio Skubios pasienio pagalbos būrių sudarymo mechanizmą ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, kiek tai susiję su šiuo mechanizmu, bei reglamentuojančio pakviestųjų pareigūnų užduotis ir įgaliojimus (5), 10b straipsnio 4 dalį.

7 straipsnis

Privilegijos ir imunitetai

1.   Šveicarija ir Lichtenšteinas Agentūrai ir jos personalui taiko Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, pateiktą šio Susitarimo priede.

2.   Priedas, įskaitant priedėlį dėl Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų taikymo Šveicarijoje tvarkos, yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.

8 straipsnis

Personalas

1.   Šveicarija ir Lichtenšteinas Agentūros personalui taiko pagal Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų priimtas taisykles.

2.   Nukrypstant nuo Europos Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 12 straipsnio 2 dalies a punkto, Šveicarijos ir Lichtenšteino piliečiai, turintys visas piliečiams suteikiamas teises, gali būti pagal sutartį įdarbinti Agentūros vykdančiojo direktoriaus.

3.   Tačiau Šveicarijos ir Lichtenšteino piliečiai negali būti paskirti Agentūros vykdančiuoju direktoriumi ar vykdančiojo direktoriaus pavaduotoju.

4.   Šveicarijos ir Lichtenšteino piliečiai negali būti išrinkti Agentūros Valdančiosios tarybos pirmininku ar pirmininko pavaduotoju.

9 straipsnis

Įsigaliojimas

1.   Šio Susitarimo depozitaras yra Europos Sąjungos Tarybos Generalinis sekretorius.

2.   Europos bendrija, Šveicarija ir Lichtenšteinas patvirtina šį Susitarimą pagal savo vidaus procedūras.

3.   Tam, kad šis Susitarimas įsigaliotų, jį turi patvirtinti Europos bendrija ir bent viena kita šio Susitarimo Šalis.

4.   Šis Susitarimas įsigalioja bet kurios šio Susitarimo šalies atžvilgiu pirmo mėnesio po to, kai jos patvirtinimo dokumentas deponuojamas depozitarui, pirmąją dieną.

5.   Lichtenšteino atžvilgiu šis Susitarimas pradedamas taikyti nuo Protokolo 2 straipsnyje nurodytų nuostatų įsigaliojimo dienos pagal Protokolo 10 straipsnį.

10 straipsnis

Galiojimas ir nutraukimas

1.   Šis Susitarimas sudaromas neribotam laikui.

2.   Šis Susitarimas netenka galios praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą denonsuoja Šveicarija, arba jis denonsuojamas Europos Sąjungos Tarybos sprendimu, arba kai jis kitaip nutraukiamas Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo 7 straipsnio 4 dalies, 10 arba 17 straipsnyje nustatyta tvarka.

3.   Šis Susitarimas netenka galios praėjus šešiems mėnesiams nuo tos dienos, kai Protokolą denonsuoja Lichtenšteinas, arba jis denonsuojamas Europos Sąjungos Tarybos sprendimu, arba kai jis kitaip nutraukiamas Protokolo 3 straipsnyje, 5 straipsnio 4 dalyje, 11 straipsnio 1 arba 3 dalyje nustatyta tvarka.

Šis Susitarimas ir prie jo pridėtos bendros deklaracijos sudaryti vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.

Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и девета година.

Hecho en Bruselas el treinta de septiembre de dos mil nueve.

V Bruselu dne třicátého září dva tisíce devět.

Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og ni.

Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.

’Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and nine.

Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille neuf.

Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilanove.

Briselē, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā septembrī

Priimta du tūkstančiai devintų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év szeptember harmincadik napján.

Magħmul fi Brussell, it-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend negen.

Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Bruxelas, em trinta de Setembro de dois mil e nove.

Încheiat la Bruxelles, la treizeci septembrie două mii nouă.

V Bruseli dňa tridsiateho septembra dvetisícdeväť.

V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč devet.

Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Svizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

För Schweiziska edsförbundet

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta’ Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  OL L 188, 2007 7 20, p. 19.

1

(2)  OL L 349, 2004 11 25, p. 1.

2

(3)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

3

(4)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

4

(5)  OL L 199, 2007 7 31, p. 30.

5

PRIEDAS

Protokolas dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų

AUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOS ŠALYS,

ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pagal Europos Bendrijų jungtinės Tarybos ir jungtinės Komisijos steigimo sutarties 28 straipsnį šios Bendrijos ir Europos investicijų bankas valstybių narių teritorijose naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurie yra būtini jų uždaviniams atlikti,

SUSITARĖ dėl toliau pateikiamų nuostatų, pridedamų prie šios Sutarties.

I   SKYRIUS

EUROPOS BENDRIJŲ NUOSAVYBĖ, LĖŠOS, TURTAS IR VEIKLA

1 straipsnis

Bendrijų patalpos ir pastatai yra neliečiami. Juose negali būti atliekama krata, jų negalima rekvizuoti, konfiskuoti ar eksproprijuoti. Be Teisingumo Teismo leidimo Bendrijų nuosavybei ir turtui negali būti taikomos jokios administracinės ar teisinės suvaržymo priemonės.

2 straipsnis

Bendrijų archyvai yra neliečiami.

3 straipsnis

Bendrijos, jų turtas, pajamos ir kita nuosavybė yra atleidžiami nuo visų tiesioginių mokesčių. Esant galimybei, valstybių narių Vyriausybės imasi atitinkamų priemonių, kad būtų netaikomi arba kompensuojami netiesioginiai ar apyvartos mokesčiai, įeinantys į kilnojamojo ar nekilnojamojo turto kainą, tais atvejais, kai Bendrijos savo oficialiam naudojimui perka didelės vertės pirkinius, į kurių kainą įeina minimi mokesčiai. Tačiau šios nuostatos netaikomos tais atvejais, kai jos gali iškreipti konkurenciją Bendrijose.

Jokių lengvatų netaikoma atsiskaitant už komunalines paslaugas.

4 straipsnis

Bendrijų oficialiam naudojimui skirtiems daiktams netaikomi muitai, importo ir eksporto draudimai ar apribojimai; taip importuotų daiktų šalies teritorijoje negalima nei mokamai, nei nemokamai perleisti kitiems, išskyrus atvejus, kai tai daroma tos šalies Vyriausybės patvirtintomis sąlygomis.

Bendrijų leidiniams taip pat netaikomi jokie muitai, importo ir eksporto draudimai ar apribojimai.

5 straipsnis

Europos anglių ir plieno bendrija gali turėti pinigų bet kuria valiuta ir turėti bet kurios valiutos sąskaitų.

II   SKYRIUS

RYŠIAI IR LAISSEZ-PASSER

6 straipsnis

Oficialiems Bendrijų institucijų ryšiams ir visų jų dokumentų perdavimui kiekvienos valstybės narės teritorijoje galioja tos pačios nuostatos kaip toje valstybėje esančioms diplomatinėms atstovybėms.

Oficiali Bendrijų institucijų korespondencija ir kiti oficialūs jų ryšiai negali būti cenzūruojami.

7 straipsnis

1.   Tarybos nustatytos formos laissez-passer, kurį valstybių narių valdžios institucijos pripažįsta kaip galiojantį kelionės dokumentą, Bendrijų institucijų pirmininkai gali išduoti šių institucijų nariams ir tarnautojams. Šie laissez-passer yra išduodami pareigūnams ir kitiems tarnautojams pagal Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas. Komisija gali sudaryti susitarimus dėl šių laissez-passer pripažinimo galiojančiais kelionės dokumentais trečiųjų šalių teritorijose.

2.   Tačiau tol, kol bus pradėtos taikyti šio straipsnio 1 dalies nuostatos, Europos anglių ir plieno bendrijos Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 6 straipsnio nuostatos toliau taikomos nariams ir institucijų pareigūnams, kurie šios Sutarties įsigaliojimo dieną turėjo pagal minėtą straipsnį išduotus laissez-passer.

III   SKYRIUS

EUROPOS PARLAMENTO NARIAI

8 straipsnis

Laisvam Europos Parlamento narių, vykstančių į Europos Parlamento susitikimus bei grįžtantiems iš jų, judėjimui negali būti taikomi jokie administraciniai ar kitokie apribojimai.

Muitinės ir valiutos keitimo kontrolės atžvilgiu Europos Parlamento nariams:

| a) | jų pačių Vyriausybės sudaro tokias pačias sąlygas, kokios yra sudaromos aukšto rango pareigūnams, keliaujantiems į užsienį laikinų oficialių vizitų metu; |
| --- | --- |

a)

jų pačių Vyriausybės sudaro tokias pačias sąlygas, kokios yra sudaromos aukšto rango pareigūnams, keliaujantiems į užsienį laikinų oficialių vizitų metu;

| b) | kitų valstybių narių Vyriausybės sudaro tokias pačias sąlygas, kokios yra sudaromos užsienio Vyriausybių atstovams laikinų oficialių vizitų metu. |
| --- | --- |

b)

kitų valstybių narių Vyriausybės sudaro tokias pačias sąlygas, kokios yra sudaromos užsienio Vyriausybių atstovams laikinų oficialių vizitų metu.

9 straipsnis

Europos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo.

10 straipsnis

Europos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi:

| a) | savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams; |
| --- | --- |

a)

savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;

| b) | visų kitų valstybių narių teritorijose – imunitetu nuo bet kokios sulaikymo priemonės ir patraukimo atsakomybėn. |
| --- | --- |

b)

visų kitų valstybių narių teritorijose – imunitetu nuo bet kokios sulaikymo priemonės ir patraukimo atsakomybėn.

Imunitetas taip pat galioja Europos Parlamento nariams vykstant į Europos Parlamento susitikimų vietą arba grįžtant iš jos.

Imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darantis nusikaltimą, taip pat joks imunitetas negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą.

IV   SKYRIUS

VALSTYBIŲ NARIŲ ATSTOVAI, DALYVAUJANTYS EUROPOS BENDRIJŲ INSTITUCIJŲ VEIKLOJE

11 straipsnis

Bendrijų institucijų veikloje dalyvaujantys valstybių narių atstovai, jų patarėjai ir techniniai ekspertai, eidami savo pareigas, vykdami į susitikimų vietą ir grįždami iš jos, naudojasi visomis įprastomis privilegijomis, imunitetais ir lengvatomis.

Šis straipsnis taikomas ir Bendrijų patariamųjų organų nariams.

V   SKYRIUS

EUROPOS BENDRIJŲ PAREIGŪNAI IR KITI TARNAUTOJAI

12 straipsnis

Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams, neatsižvelgiant į jų pilietybę, kiekvienos valstybės narės teritorijoje:

| a) | pagal Sutarčių nuostatas dėl pareigūnų ir kitų tarnautojų atsakomybės Bendrijoms ir dėl Teismo jurisdikcijos spręsti ginčus tarp Bendrijų ir jų pareigūnų bei kitų tarnautojų suteikiamas imunitetas nuo jurisdikcijas dėl jų veiksmų, atliktų einant pareigas, įskaitant pasakytas ar rašytines kalbas. Šis imunitetas lieka galioti ir jiems nustojus eiti pareigas; |
| --- | --- |

a)

pagal Sutarčių nuostatas dėl pareigūnų ir kitų tarnautojų atsakomybės Bendrijoms ir dėl Teismo jurisdikcijos spręsti ginčus tarp Bendrijų ir jų pareigūnų bei kitų tarnautojų suteikiamas imunitetas nuo jurisdikcijas dėl jų veiksmų, atliktų einant pareigas, įskaitant pasakytas ar rašytines kalbas. Šis imunitetas lieka galioti ir jiems nustojus eiti pareigas;

| b) | kartu su sutuoktiniu ir išlaikomais šeimos nariais netaikomi imigracijos apribojimai bei užsieniečių registracijos formalumai; |
| --- | --- |

b)

kartu su sutuoktiniu ir išlaikomais šeimos nariais netaikomi imigracijos apribojimai bei užsieniečių registracijos formalumai;

| c) | taikant valiutų ar jų keitimo taisykles, sudaromos tokios pačios sąlygos, kokios toje šalyje paprastai yra sudaromos tarptautinių organizacijų pareigūnams; |
| --- | --- |

c)

taikant valiutų ar jų keitimo taisykles, sudaromos tokios pačios sąlygos, kokios toje šalyje paprastai yra sudaromos tarptautinių organizacijų pareigūnams;

| d) | pirmą kartą atvykstantiems į konkrečią šalį eiti pareigų suteikiama teisė be muito importuoti savo baldus ir asmeninį turtą, taip pat be muito, toje šalyje baigus kadenciją, iš tos šalies reeksportuoti savo baldus ir turtą, jeigu tos šalies, kurioje naudojamasi šia teise, Vyriausybė abiem atvejais nėra nustačiusi kokių nors, jos požiūriu, būtinų sąlygų; |
| --- | --- |

d)

pirmą kartą atvykstantiems į konkrečią šalį eiti pareigų suteikiama teisė be muito importuoti savo baldus ir asmeninį turtą, taip pat be muito, toje šalyje baigus kadenciją, iš tos šalies reeksportuoti savo baldus ir turtą, jeigu tos šalies, kurioje naudojamasi šia teise, Vyriausybė abiem atvejais nėra nustačiusi kokių nors, jos požiūriu, būtinų sąlygų;

| e) | leidžiama asmeniniam naudojimui be muito importuoti ir vėliau reeksportuoti automobilį, įsigytą pagal vidaus rinkos sąlygas šalyje, kurioje gyveno prieš tai, arba toje šalyje, kurios piliečiai jie yra, jeigu atitinkamos šalies Vyriausybė abiem atvejais nėra nustačiusi kokių nors, jos požiūriu, būtinų sąlygų. |
| --- | --- |

e)

leidžiama asmeniniam naudojimui be muito importuoti ir vėliau reeksportuoti automobilį, įsigytą pagal vidaus rinkos sąlygas šalyje, kurioje gyveno prieš tai, arba toje šalyje, kurios piliečiai jie yra, jeigu atitinkamos šalies Vyriausybė abiem atvejais nėra nustačiusi kokių nors, jos požiūriu, būtinų sąlygų.

13 straipsnis

Remiantis Komisijos pasiūlymu Tarybos nustatytomis sąlygomis ir tvarka Bendrijų pareigūnai ir kiti tarnautojai moka Bendrijoms mokesčius nuo iš Bendrijų gaunamos algos, darbo užmokesčio ir kito atlyginimo.

Iš Bendrijų gaunamai algai, darbo užmokesčiui ir kitam atlyginimui netaikomi nacionaliniai mokesčiai.

14 straipsnis

Pajamų mokesčio, turto mokesčio ir palikimo mokesčio taikymo tikslais bei tarp Bendrijų valstybių narių pasirašytų sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo taikymo tikslais Bendrijų pareigūnai ir kiti tarnautojai, kurie vien tik todėl, kad eina pareigas Bendrijų tarnyboje, įgyja gyvenamąją vietą kitos valstybės narės nei šalies, kur prieš pradedant eiti pareigas buvo jų nuolatinė gyvenamoji vieta mokesčių mokėjimo tikslais, teritorijoje, yra laikomi, tiek šalyje, kurioje faktiškai gyvena, tiek toje, kurioje yra jų nuolatinė gyvenamoji vieta, mokesčių mokėjimo tikslais išlaikiusiais nuolatinę gyvenamąją vietą pastarojoje, jei ji yra Bendrijų narė. Ši nuostata taikoma ir sutuoktiniui, jei šis atskirai neužsiima apmokama veikla, bei vaikams, kuriuos išlaiko ir kuriais rūpinasi šiame straipsnyje minimi asmenys.

Pirmesnėje pastraipoje minimiems asmenims priklausantis jų buvimo šalyje esantis kilnojamasis turtas yra atleidžiamas nuo toje šalyje galiojančio palikimo mokesčio; apskaičiuojant palikimo mokestį, tokia nuosavybė yra laikoma esančia nuolatinės gyvenamosios vietos mokesčių mokėjimo tikslais šalyje, atsižvelgiant į trečiųjų šalių teises ir į galimą tarptautinių sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo nuostatų taikymą.

Taikant šio straipsnio nuostatas, neatsižvelgiama į nuolatinę gyvenamąją vietą, kurią minėti asmenys įsigijo eidami pareigas kitose tarptautinėse organizacijose.

15 straipsnis

Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai nustato Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų socialinio draudimo išmokų sistemą.

16 straipsnis

Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su kitomis suinteresuotomis institucijomis, nustato Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų, kuriems taikomos visos arba kai kurios 12 straipsnio, 13 straipsnio antrosios dalies ir 14 straipsnio nuostatos, kategorijas.

Į tokias kategorijas suskirstytų pareigūnų ir kitų tarnautojų pavardės, rangai ir adresai yra periodiškai pranešami valstybių narių Vyriausybėms.

VI   SKYRIUS

PRIE EUROPOS BENDRIJŲ AKREDITUOTŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ MISIJŲ PRIVILEGIJOS IR IMUNITETAI

17 straipsnis

Valstybė narė, kurios teritorijoje yra Bendrijų būstinė, suteikia įprastus diplomatinius imunitetus ir privilegijas prie Bendrijų akredituotoms trečiųjų šalių misijoms.

VII   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

18 straipsnis

Privilegijos, imunitetai ir lengvatos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams yra taikomos tiktai Bendrijos labui.

Kiekviena Bendrijų institucija privalo atšaukti savo pareigūno ar kito tarnautojo imunitetą, jei, šios institucijos nuomone, tokio imuniteto atšaukimas neprieštarauja Bendrijų interesams.

19 straipsnis

Taikydamos šį Protokolą, Bendrijų institucijos bendradarbiauja su atitinkamomis suinteresuotų valstybių narių valdžios institucijomis.

20 straipsnis

12–15 straipsniai ir 18 straipsnis taikomi Komisijos nariams.

21 straipsnis

12–15 ir 18 straipsniai Teisingumo Teismo teisėjams, generaliniams advokatams, kancleriui ir pranešėjų pavaduotojams bei Pirmosios instancijos teismo nariams ir kancleriui taikomi nepažeidžiant Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnio nuostatų, susijusių su teisėjų ir generalinių advokatų imunitetu nuo jurisdikcijos.

22 straipsnis

Šis Protokolas taip pat taikomas Europos investicijų bankui, jo organų nariams, personalui ir valstybių narių atstovams, dalyvaujantiems Banko veikloje, nepažeidžiant Protokolo dėl banko statuto nuostatų.

Be to, Europos investicijų bankas yra atleidžiamas nuo bet kokių mokesčių mokėjimo ar panašaus pobūdžio prievolių dėl bet kokio jo kapitalo padidėjimo ir nuo įvairių formalumų, kurie gali būti su tuo susiję, valstybėje, kurioje yra Banko buveinė. Banko išformavimas ar likvidavimas taip pat negali būti apmokestinimo priežastimi. Ir pagaliau pagal Statutą vykdomai Banko ir jo organų veiklai netaikomas joks apyvartos mokestis.

23 straipsnis

Šis Protokolas taip pat taikomas Europos centriniam bankui, jo organų nariams ir personalui, nepažeidžiant Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto nuostatų.

Be to, Europos centrinis bankas yra atleidžiamas nuo bet kokio apmokestinimo ar panašaus pobūdžio prievolių kapitalo padidėjimo atveju ir nuo įvairių formalumų, kurie gali būti su tuo susiję, valstybėje, kurioje yra banko buveinė. Šio banko ir jo organų veiklai, atliekamai pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, netaikomas joks apyvartos mokestis.

Pirmiau minėtos nuostatos taip pat taikomos Europos pinigų institutui. Jo panaikinimas arba likvidavimas negali būti jokio apmokestinimo priežastis.

Priedo priedėlis

Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų taikymo Šveicarijoje tvarka

1.   Taikymas Šveicarijai

Bet kokia Protokole dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų (toliau – Protokolas) daroma nuoroda į valstybes nares turi būti laikoma ir nuoroda į Šveicariją, nebent toliau pateiktose nuostatose numatyta kitaip.

2.   Agentūros atleidimas nuo netiesioginių mokesčių (įskaitant PVM)

Iš Šveicarijos eksportuojamoms prekėms ir paslaugoms netaikomas Šveicarijos pridėtinės vertės mokestis (PVM). Oficialiam Agentūros darbui Šveicarijoje tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms atleidimas nuo PVM pagal Protokolo 3 straipsnio antrąją pastraipą yra vykdomas susigrąžinant sumokėtą mokestį. Nuo PVM atleidžiama tuo atveju, jeigu bendra faktinė prekių ir paslaugų pirkimo kaina, nurodyta sąskaitoje faktūroje ar lygiaverčiame dokumente, yra ne mažesnė kaip 100 Šveicarijos frankų (įskaitant mokestį).

PVM sugrąžinamas tuomet, kai Šveicarijos Federalinės mokesčių administracijos pagrindiniam PVM skyriui pateikiamos tuo tikslu parengtos formos. Prašymai paprastai apsvarstomi per tris mėnesius nuo prašymo išmokėti kompensaciją ir jį pagrindžiančių dokumentų pateikimo.

3.   Taisyklių, susijusių su Agentūroje dirbančiu personalu, taikymas

Taikant Protokolo 13 straipsnio antrąją pastraipą Šveicarija pagal savo nacionalinės teisės nuostatas pareigūnų ir kitų Agentūros tarnautojų, kaip apibrėžta 1969 m. kovo 25 d. Tarybos reglamento (Euratomas, EAPB, EEB) Nr. 549/69 (OL L 74, 1969 3 27, p. 1) 2 straipsnyje, atlyginimų ir išmokų, kuriuos moka ir vidaus mokesčiu apmokestina Bendrija, neapmokestina federaliniais, kantonų ir savivaldybių mokesčiais.

Taikant Protokolo 14 straipsnį Šveicarija nelaikoma valstybe nare ta prasme, kuri yra numatyta šio priedėlio 1 punkte.

Agentūros pareigūnai ir kiti tarnautojai, taip pat jų šeimos nariai, kurie dalyvauja Bendrijos pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomoje socialinio draudimo sistemoje, neprivalo pereiti į Šveicarijos socialinio draudimo sistemą.

Europos Bendrijų Teisingumo Teismas turi išimtinę kompetenciją spręsti visus klausimus, susijusius su Agentūros arba Komisijos ir jos darbuotojų santykiais taikant 1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentą (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 ir kitas Bendrijos teisės nuostatas, apibrėžiančias darbo sąlygas.

BENDRA EUROPOS BENDRIJOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS BEI LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖS VYRIAUSYBIŲ DEKLARACIJA DĖL SUSITARIMO DĖL ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS BEI LICHTENŠTEINO KUNIGAIKŠTYSTĖS DALYVAVIMO EUROPOS OPERATYVAUS BENDRADARBIAVIMO PRIE EUROPOS SĄJUNGOS VALSTYBIŲ NARIŲ IŠORĖS SIENŲ VALDYMO AGENTŪROS VEIKLOJE SĄLYGŲ

Europos bendrija,

Šveicarijos Konfederacijos Vyriausybė

ir

Lichtenšteino Kunigaikštystės Vyriausybė,

pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2007/2004 21 straipsnio 3 dalį sudariusios Susitarimą dėl Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų,

bendrai pareiškia, kad:

Susitarime numatytos balsavimo teisės grindžiamos specialiais ryšiais su Šveicarija ir Lichtenšteinu, kuriuos lemia šių valstybių asociacija įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis.

Šios balsavimo teisės yra išimtinės dėl specifinio Šengeno bendradarbiavimo pobūdžio ir ypatingos Šveicarijos bei Lichtenšteino padėties.

Todėl jos negali būti laikomos teisiniu ar politiniu precedentu bet kokioje kitoje Susitarimo šalių bendradarbiavimo srityje arba kitų trečiųjų šalių dalyvavimo kitų Sąjungos agentūrų veikloje atveju.

Šiomis balsavimo teisėmis jokiu būdu negalima naudotis priimant norminio ar įstatyminio pobūdžio sprendimus.

BENDRA SUSITARIANČIŲJŲ ŠALIŲ DEKLARACIJA DĖL CIVILINĘ ATSAKOMYBĘ REGLAMENTUOJANČIŲ NUOSTATŲ TAIKYMO

Kai skubios pasienio pagalbos būriai dislokuojami laikantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros įgaliojimų, civilinei atsakomybei taikoma 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 863/2007, nustatančio Skubios pasienio pagalbos būrių sudarymo mechanizmą ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, kiek tai susiję su šiuo mechanizmu, bei reglamentuojančio pakviestųjų pareigūnų užduotis ir įgaliojimus, 10 straipsnio 4 dalis.

---

REGLAMENTAI

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 810/2010

2010 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 206/2010, kuriuo nustatomi trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių, iš kurių į Europos Sąjungą leidžiama įvežti tam tikrus gyvūnus ir šviežią mėsą, sąrašai ir veterinarijos sertifikatų reikalavimai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1992 m. liepos 13 d. Tarybos direktyvą 92/65/EEB, nustatančią gyvūnų sveikatos reikalavimus, reglamentuojančius prekybą Bendrijoje gyvūnais, sperma, kiaušialąstėmis bei embrionais, kuriems netaikomi gyvūnų sveikatos reikalavimai, nustatyti specialiose Bendrijos taisyklėse, nurodytose Direktyvos 90/425/EEB A priedo I dalyje, bei jų importą į Bendriją (1), ypač į jos 17 straipsnio 3 dalies a punktą,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (2), ypač į jos 8 straipsnio įžanginį sakinį, 8 straipsnio 1 punkto pirmą pastraipą, 8 straipsnio 4 dalį, 9 straipsnio 2 dalį ir 9 straipsnio 4 dalies b punktą,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 2004/68/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją, iš dalies keičiančią direktyvas 90/426/EEB ir 92/65/EEB ir pakeičiančią Direktyvą 72/462/EEB (3), ypač į jos 3 straipsnio 1 dalies pirmą ir antrą pastraipas, 6 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, 7 straipsnio e punktą, 8 straipsnį, 10 straipsnio pirmą pastraipą ir 13 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (ES) Nr. 206/2010 (4) nustatyti veterinarinio sertifikavimo reikalavimai, taikomi įvežant į Sąjungą tam tikras gyvų gyvūnų ar šviežios mėsos siuntas. Šiame reglamente taip pat nustatyti trečiųjų šalių, teritorijų ar jų dalių, iš kurių į Sąjungą galima įvežti šias siuntas, sąrašai. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (ES) Nr. 206/2010 (4) nustatyti veterinarinio sertifikavimo reikalavimai, taikomi įvežant į Sąjungą tam tikras gyvų gyvūnų ar šviežios mėsos siuntas. Šiame reglamente taip pat nustatyti trečiųjų šalių, teritorijų ar jų dalių, iš kurių į Sąjungą galima įvežti šias siuntas, sąrašai.

| (2) | Reglamente (ES) Nr. 206/2010 nustatyta, kad žmonių maistui skirtos šviežios mėsos siuntos į Sąjungą gali būti importuojamos tik jeigu jos yra iš to reglamento II priedo 1 dalyje nurodytų trečiųjų šalių, teritorijų ar jų dalių, kurioms pateiktas veterinarijos sertifikato pavyzdys, skirtas atitinkamai toje dalyje nurodytai siuntai. Be to, šios siuntos turi atitikti reikalavimus, nustatytus atitinkamame veterinarijos sertifikate, kuris turi būti parengtas pagal to priedo 2 dalyje pateiktus pavyzdžius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (ES) Nr. 206/2010 nustatyta, kad žmonių maistui skirtos šviežios mėsos siuntos į Sąjungą gali būti importuojamos tik jeigu jos yra iš to reglamento II priedo 1 dalyje nurodytų trečiųjų šalių, teritorijų ar jų dalių, kurioms pateiktas veterinarijos sertifikato pavyzdys, skirtas atitinkamai toje dalyje nurodytai siuntai. Be to, šios siuntos turi atitikti reikalavimus, nustatytus atitinkamame veterinarijos sertifikate, kuris turi būti parengtas pagal to priedo 2 dalyje pateiktus pavyzdžius.

| (3) | Reglamente (ES) Nr. 206/2010 taip pat nustatyta, kad tam tikrų rūšių bičių siuntos į Sąjungą gali būti įvežamos tik iš to reglamento II priedo 1 dalyje nurodytų trečiųjų šalių ar teritorijų, kuriose privaloma pranešti apie užkrėtimą mažais avilių vabalais (Aethina tumida) visoje atitinkamoje trečiojoje šalyje ar teritorijoje. Tačiau bičių siuntos į Sąjungą gali būti įvežamos iš toje 1 dalyje nurodytos trečiosios šalies ar teritorijos dalies, kuri yra geografiškai ir epidemiologiškai atskirta nuo trečiosios šalies ar teritorijos ir nurodyta IV priedo 1 dalies 1 skirsnyje pateiktos lentelės trečioje skiltyje. Šioje skiltyje šiuo metu nurodyta Havajų valstija. |
| --- | --- |

(3)

Reglamente (ES) Nr. 206/2010 taip pat nustatyta, kad tam tikrų rūšių bičių siuntos į Sąjungą gali būti įvežamos tik iš to reglamento II priedo 1 dalyje nurodytų trečiųjų šalių ar teritorijų, kuriose privaloma pranešti apie užkrėtimą mažais avilių vabalais (Aethina tumida) visoje atitinkamoje trečiojoje šalyje ar teritorijoje. Tačiau bičių siuntos į Sąjungą gali būti įvežamos iš toje 1 dalyje nurodytos trečiosios šalies ar teritorijos dalies, kuri yra geografiškai ir epidemiologiškai atskirta nuo trečiosios šalies ar teritorijos ir nurodyta IV priedo 1 dalies 1 skirsnyje pateiktos lentelės trečioje skiltyje. Šioje skiltyje šiuo metu nurodyta Havajų valstija.

| (4) | Reglamente (ES) Nr. 206/2010 nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2010 m. birželio 30 d., kuriuo žmonių maistui skirtų gyvų gyvūnų ir šviežios mėsos siuntos, vežamos kartu su veterinarijos sertifikatais, išduotais pagal taisykles, galiojusias prieš įsigaliojant tam reglamentui, gali būti toliau įvežamos į Sąjungą. |
| --- | --- |

(4)

Reglamente (ES) Nr. 206/2010 nustatytas pereinamasis laikotarpis iki 2010 m. birželio 30 d., kuriuo žmonių maistui skirtų gyvų gyvūnų ir šviežios mėsos siuntos, vežamos kartu su veterinarijos sertifikatais, išduotais pagal taisykles, galiojusias prieš įsigaliojant tam reglamentui, gali būti toliau įvežamos į Sąjungą.

| (5) | Dėl tam tikrų Reglamento (ES) Nr. 206/2010 paskelbtos redakcijos, visų pirma to reglamento prieduose pateiktų sertifikatų pavyzdžių, perkėlimo į nacionalinę teisę klaidų, tas reglamentas buvo iš naujo paskelbtas Oficialiajame leidinyje (5). Todėl Reglamente (ES) Nr. 206/2010 nustatytas pereinamasis laikotarpis turėtų būti pratęstas, atsižvelgiant į laikotarpį nuo pirminio to reglamento paskelbimo iki pakartotinio pataisytos redakcijos paskelbimo. |
| --- | --- |

(5)

Dėl tam tikrų Reglamento (ES) Nr. 206/2010 paskelbtos redakcijos, visų pirma to reglamento prieduose pateiktų sertifikatų pavyzdžių, perkėlimo į nacionalinę teisę klaidų, tas reglamentas buvo iš naujo paskelbtas Oficialiajame leidinyje (5). Todėl Reglamente (ES) Nr. 206/2010 nustatytas pereinamasis laikotarpis turėtų būti pratęstas, atsižvelgiant į laikotarpį nuo pirminio to reglamento paskelbimo iki pakartotinio pataisytos redakcijos paskelbimo.

| (6) | Argentina paprašė leidimo eksportuoti į Sąjungą brandintą laukinių elnių mėsą be kaulų, gautą iš gyvūnų iš ES patvirtintos vietovės, kurioje nenustatyta snukio ir nagų liga ir buvo vakcinuojama nuo šios ligos (AR-1). Pagrįsdama savo prašymą ši trečioji šalis taip pat pateikė pakankamas gyvūnų sveikatos garantijas. Todėl Reglamento (ES) Nr. 206/2010 II priedo 1 dalies lentelės 4 skiltyje ties Argentinos teritorijos dalimi, tos dalies antroje skiltyje nurodyta kaip AR-1, turėtų būti nurodytas veterinarijos sertifikato pavyzdys RUW. |
| --- | --- |

(6)

Argentina paprašė leidimo eksportuoti į Sąjungą brandintą laukinių elnių mėsą be kaulų, gautą iš gyvūnų iš ES patvirtintos vietovės, kurioje nenustatyta snukio ir nagų liga ir buvo vakcinuojama nuo šios ligos (AR-1). Pagrįsdama savo prašymą ši trečioji šalis taip pat pateikė pakankamas gyvūnų sveikatos garantijas. Todėl Reglamento (ES) Nr. 206/2010 II priedo 1 dalies lentelės 4 skiltyje ties Argentinos teritorijos dalimi, tos dalies antroje skiltyje nurodyta kaip AR-1, turėtų būti nurodytas veterinarijos sertifikato pavyzdys RUW.

| (7) | Jeigu laikomasi ES gyvūnų sveikatos taisyklių ir ypač jeigu tinkama gyvūnų identifikavimo ir atsekamumo sistema galima užtikrinti, kad surinkimo centruose, įskaitant prekybos vietas, surinkti galvijai, avys ir ožkos būtų tos pačios sveikatos būklės, tuomet šie skersti skirti gyvūnai, iš kurių gauta šviežia mėsa bus eksportuojama į Sąjungą, gali būti paimami iš vieno surinkimo centro, o tuomet siunčiami tiesiai į patvirtintą skerdyklą. Įrodyta, kad gyvūnų identifikavimo ir atsekamumo sistema Namibijoje užtikrinama, kad tokiuose surinkimo centruose gyvūnai būtų tos pačios sveikatos būklės, kaip reikalaujama pagal eksporto į ES reikalavimus, ir galėtų atitikti papildomas garantijas (J), kaip nurodyta šio reglamento II priedo 1 dalies atitinkamoje skiltyje. |
| --- | --- |

(7)

Jeigu laikomasi ES gyvūnų sveikatos taisyklių ir ypač jeigu tinkama gyvūnų identifikavimo ir atsekamumo sistema galima užtikrinti, kad surinkimo centruose, įskaitant prekybos vietas, surinkti galvijai, avys ir ožkos būtų tos pačios sveikatos būklės, tuomet šie skersti skirti gyvūnai, iš kurių gauta šviežia mėsa bus eksportuojama į Sąjungą, gali būti paimami iš vieno surinkimo centro, o tuomet siunčiami tiesiai į patvirtintą skerdyklą. Įrodyta, kad gyvūnų identifikavimo ir atsekamumo sistema Namibijoje užtikrinama, kad tokiuose surinkimo centruose gyvūnai būtų tos pačios sveikatos būklės, kaip reikalaujama pagal eksporto į ES reikalavimus, ir galėtų atitikti papildomas garantijas (J), kaip nurodyta šio reglamento II priedo 1 dalies atitinkamoje skiltyje.

| (8) | 2010 m. gegužės 5 d. Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė Komisijai apie užkrėtimo mažais avilių vabalais protrūkius kai kuriose Havajų valstijos dalyse. Įvežus bičių siuntas iš tos valstijos bičių populiacijoms Sąjungoje galėtų kilti didelis pavojus. Atitinkamai nuo minėtos datos reikėtų nebeįtraukti Havajų valstijos į Reglamento (ES) Nr. 206/2010 IV priedo 1 dalies 1 skirsnio lentelės trečią skiltį. |
| --- | --- |

(8)

2010 m. gegužės 5 d. Jungtinės Amerikos Valstijos pranešė Komisijai apie užkrėtimo mažais avilių vabalais protrūkius kai kuriose Havajų valstijos dalyse. Įvežus bičių siuntas iš tos valstijos bičių populiacijoms Sąjungoje galėtų kilti didelis pavojus. Atitinkamai nuo minėtos datos reikėtų nebeįtraukti Havajų valstijos į Reglamento (ES) Nr. 206/2010 IV priedo 1 dalies 1 skirsnio lentelės trečią skiltį.

| (9) | Todėl Reglamentas (ES) Nr. 206/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(9)

Todėl Reglamentas (ES) Nr. 206/2010 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (10) | Būtina nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad valstybėms narėms ir pramonės įmonėms būtų skirta pakankamai laiko imtis reikiamų priemonių, kad jos atitiktų Reglamente (ES) Nr. 206/2010, su pakeitimais, padarytais šiuo reglamentu, nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

(10)

Būtina nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad valstybėms narėms ir pramonės įmonėms būtų skirta pakankamai laiko imtis reikiamų priemonių, kad jos atitiktų Reglamente (ES) Nr. 206/2010, su pakeitimais, padarytais šiuo reglamentu, nustatytus reikalavimus.

| (11) | Siekiant nesutrikdyti prekybos, atsižvelgiant į neseniai paskelbtą klaidų ištaisymą, kuris ypač turi poveikio veterinarijos sertifikatams, šis reglamentas turi būti taikomas atgaline data. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant nesutrikdyti prekybos, atsižvelgiant į neseniai paskelbtą klaidų ištaisymą, kuris ypač turi poveikio veterinarijos sertifikatams, šis reglamentas turi būti taikomas atgaline data.

| (12) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) Nr. 206/2010 iš dalies keičiamas taip:

| (1) | 19 straipsnis pakeičiamas taip:
  „Pereinamuoju laikotarpiu žmonių maistui skirtos gyvų gyvūnų, išskyrus bites iš Havajų valstijos, ir šviežios mėsos siuntos, sertifikuotos iki 2010 m. lapkričio 30 d. pagal sprendimus 79/542/EEB ir 2003/881/EB, gali būti įvežamos į Sąjungą iki 2011 m. gegužės 31 d.“ |
| --- | --- |

(1)

19 straipsnis pakeičiamas taip:

„Pereinamuoju laikotarpiu žmonių maistui skirtos gyvų gyvūnų, išskyrus bites iš Havajų valstijos, ir šviežios mėsos siuntos, sertifikuotos iki 2010 m. lapkričio 30 d. pagal sprendimus 79/542/EEB ir 2003/881/EB, gali būti įvežamos į Sąjungą iki 2011 m. gegužės 31 d.“

| (2) | II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą. |
| --- | --- |

(2)

II priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

| (3) | IV priedo 1 dalies 1 skirsnio lentelė pakeičiama taip:







  „Šalis arba teritorija | Šalies arba teritorijos dalies kodas | Šalies arba teritorijos dalies aprašymas |
| --- | --- | --- | --- |
| US – Jungtinės Amerikos Valstijos | US-A | Havajų valstija (6) |

(3)

IV priedo 1 dalies 1 skirsnio lentelė pakeičiama taip:

„Šalis arba teritorija

Šalies arba teritorijos dalies kodas

Šalies arba teritorijos dalies aprašymas

US – Jungtinės Amerikos Valstijos

US-A

Havajų valstija (6)

2 straipsnis

Pereinamuoju laikotarpiu žmonių maistui skirtos šviežios mėsos siuntos, kurių atitinkami veterinarijos sertifikatai patvirtinti iki 2010 m. lapkričio 30 d. pagal pavyzdžius BOV ir OVI, nustatytus Reglamento (ES) Nr. 206/2010 II priedo 2 dalyje prieš atliekant dalinius pakeitimus, nustatytus šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje, gali būti įvežamos į Sąjungą iki 2011 m. gegužės 31 d.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 268, 1992 9 14, p. 54.

1

(2)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

2

(3)  OL L 139, 2004 4 30, p. 321.

3

(4)  OL L 73, 2010 3 20, p. 1.

4

(5)  OL L 146, 2010 6 11, p. 1.

5

(6)  Neįtraukiama nuo 2010 m. gegužės 5 d.“

6

---

PRIEDAS

II priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1   DALIS

  Trečiųjų šalių, teritorijų ir jų dalių sąrašas
   (1)













  Trečiosios šalies ISO kodas ir pavadinimas | Teritorijos kodas | Trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių sąrašas | Veterinarijos sertifikatas | Specialiosios sąlygos | Galiojimo pabaigos diena
   (2) | Galiojimo pradžios diena
   (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pavyzdys (-džiai) | PG |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| AL – Albanija | AL-0 | Visa šalies teritorija | — | | | | |
| AR – Argentina | AR-0 | Visa šalies teritorija | EQU | | | | |
| AR-1 | Provincijos: | Buenos Aires, |

1)

1 dalis pakeičiama taip:

„1   DALIS

Trečiųjų šalių, teritorijų ir jų dalių sąrašas
   (1)

Trečiosios šalies ISO kodas ir pavadinimas

Teritorijos kodas

Trečiųjų šalių, teritorijų arba jų dalių sąrašas

Veterinarijos sertifikatas

Specialiosios sąlygos

Galiojimo pabaigos diena
   (2)

Galiojimo pradžios diena
   (3)

Pavyzdys (-džiai)

PG

1

2

3

4

5

6

7

8

AL – Albanija

AL-0

Visa šalies teritorija

—

AR – Argentina

AR-0

Visa šalies teritorija

EQU

AR-1

Provincijos:

Buenos Aires,

| | Catamarca, |
| --- | --- |

Catamarca,

| | Corrientes (išskyrus departamentus: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ir San Luís del Palmar), |
| --- | --- |

Corrientes (išskyrus departamentus: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ir San Luís del Palmar),

| | Entre Rios, |
| --- | --- |

Entre Rios,

| | La Rioja, |
| --- | --- |

La Rioja,

| | Mendoza, |
| --- | --- |

Mendoza,

| | Misiones, |
| --- | --- |

Misiones,

| | Neuquén dalis (išskyrus teritoriją, įtrauktą į AR-4), |
| --- | --- |

Neuquén dalis (išskyrus teritoriją, įtrauktą į AR-4),

| | Río Negro dalis (išskyrus teritoriją, įtrauktą į AR-4), |
| --- | --- |

Río Negro dalis (išskyrus teritoriją, įtrauktą į AR-4),

| | San Juan, |
| --- | --- |

San Juan,

| | San Luis, |
| --- | --- |

San Luis,

| | Santa Fe, |
| --- | --- |

Santa Fe,

| | Tucuman, |
| --- | --- |

Tucuman,

| | Cordoba, |
| --- | --- |

Cordoba,

| | La Pampa, |
| --- | --- |

La Pampa,

| | Santiago del Estero, |
| --- | --- |

Santiago del Estero,

| | Chaco Formosa, Jujuy ir Salta, išskyrus 25 km pločio buferinę zoną, kuri tęsiasi pasieniu su Bolivija ir Paragvajumi nuo Santa Catalina rajono Jujuy provincijoje iki Laishi rajono Formosa provincijoje |
| --- | --- |

Chaco Formosa, Jujuy ir Salta, išskyrus 25 km pločio buferinę zoną, kuri tęsiasi pasieniu su Bolivija ir Paragvajumi nuo Santa Catalina rajono Jujuy provincijoje iki Laishi rajono Formosa provincijoje

BOV

A

1

2005 m. kovo 18 d.

RUF

A

1

2007 m. gruodžio 1 d.

RUW

A

1

2010 m. rugpjūčio 1 d.

AR-2

Chubut, Santa Cruz ir Tierra del Fuego

BOV, OVI, RUW, RUF

2002 m. kovo 1 d.

AR-3

Corrientes: Berón de Astrada, Capital, Empedrado, General Paz, Itati, Mbucuruyá, San Cosme ir San Luís del Palmar departamentai

BOV, RUF

A

1

2007 m. gruodžio 1 d.

AR-4

Río Negro dalis (išskyrus: Avellaneda esančią zoną į šiaurę nuo provincijos kelio Nr. 7 ir į rytus nuo provincijos kelio Nr. 250, Conesa esančią zoną į rytus nuo provincijos kelio Nr. 2, El Cuy esančią zoną, kuri apima teritoriją į šiaurę nuo provincijos kelio Nr. 7 susikirtimo su provincijos keliu Nr. 66 iki Avellaneda departamento ribos, ir San Antonio esančią zoną į rytus nuo provincijos kelių Nr. 250 ir Nr. 2)

Neuquén dalis (išskyrus Confluencia esančią zoną į rytus nuo provincijos kelio Nr. 17 ir Picun Leufú esančią zoną į rytus nuo provincijos kelio Nr. 17)

BOV, OVI, RUW, RUF

2008 m. rugpjūčio 1 d.

AU – Australija

AU-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

| BA – | Bosnija ir Hercegovina |
| --- | --- |

BA –

Bosnija ir Hercegovina

BA-0

Visa šalies teritorija

—

BH – Bahreinas

BH-0

Visa šalies teritorija

—

BR – Brazilija

BR-0

Visa šalies teritorija

EQU

BR-1

| | Minas Gerais valstija, |
| --- | --- |

Minas Gerais valstija,

| | Espírito Santo valstija, |
| --- | --- |

Espírito Santo valstija,

| | Goiás valstija, |
| --- | --- |

Goiás valstija,

| | Mato Grosso valstija, |
| --- | --- |

Mato Grosso valstija,

| | Rio Grande do Sul valstija, Mato Grosso do Sul valstija (išskyrus nustatytą intensyvios priežiūros 15 km zoną nuo išorinių sienų Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã ir Mundo Novo municipalitetuose bei nustatytą intensyvios priežiūros zoną Corumbá ir Ladário municipalitetuose) |
| --- | --- |

Rio Grande do Sul valstija, Mato Grosso do Sul valstija (išskyrus nustatytą intensyvios priežiūros 15 km zoną nuo išorinių sienų Porto Murtinho, Caracol, Bela Vista, Antônio João, Ponta Porã, Aral Moreira, Coronel Sapucaia, Paranhos, Sete Quedas, Japorã ir Mundo Novo municipalitetuose bei nustatytą intensyvios priežiūros zoną Corumbá ir Ladário municipalitetuose)

BOV

A ir H

1

2008 m. gruodžio 1 d.

BR-2

Santa Catarina valstija

BOV

A ir H

1

2008 m. sausio 31 d.

BR-3

Paraná ir São Paulo valstijos

BOV

A ir H

1

2008 m. rugpjūčio 1 d.

BW – Botsvana

BW-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

BW-1

3c, 4b, 5, 6, 8, 9 ir 18 veterinarinės ligų kontrolės zonos

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2007 m. gruodžio 1 d.

BW-2

10, 11, 13 ir 14 veterinarinės ligų kontrolės zonos

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2002 m. kovo 7 d.

BW-3

12 veterinarinės ligų kontrolės zona

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

2008 m. spalio 20 d.

2009 m. sausio 20 d.

BY – Baltarusija

BY-0

Visa šalies teritorija

—

BZ – Belizas

BZ-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

CA – Kanada

CA-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

CH – Šveicarija

CH-0

Visa šalies teritorija

*

CL – Čilė

CL-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF

CN – Kinija

CN-0

Visa šalies teritorija

—

CO – Kolumbija

CO-0

Visa šalies teritorija

EQU

CR – Kosta Rika

CR-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

CU – Kuba

CU-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

DZ – Alžyras

DZ-0

Visa šalies teritorija

—

ET – Etiopija

ET-0

Visa šalies teritorija

—

FK – Folklando salos

FK-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU

GL – Grenlandija

GL-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

GT – Gvatemala

GT-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

HK – Honkongas

HK-0

Visa šalies teritorija

—

HN – Hondūras

HN-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

HR – Kroatija

HR-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

IL – Izraelis

IL-0

Visa šalies teritorija

—

IN – Indija

IN-0

Visa šalies teritorija

—

IS – Islandija

IS-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU, RUF, RUW

KE – Kenija

KE-0

Visa šalies teritorija

—

MA – Marokas

MA-0

Visa šalies teritorija

EQU

ME – Juodkalnija

ME-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU

MG – Madagaskaras

MG-0

Visa šalies teritorija

—

| MK – | Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (4) |
| --- | --- |

MK –

Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (4)

MK-0

Visa šalies teritorija

OVI, EQU

MU – Mauricijus

MU-0

Visa šalies teritorija

—

MX – Meksika

MX-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

NA – Namibija

NA-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

NA-1

Teritorija į pietus nuo kordono, besitęsianti nuo Palgrave Point vakaruose iki Gamo rytuose

BOV, OVI, RUF, RUW

F ir J

1

| NC – | Naujoji Kaledonija |
| --- | --- |

NC –

Naujoji Kaledonija

NC-0

Visa šalies teritorija

BOV, RUF, RUW

NI – Nikaragva

NI-0

Visa šalies teritorija

—

| NZ – | Naujoji Zelandija |
| --- | --- |

NZ –

Naujoji Zelandija

NZ-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, RUF, RUW, SUF, SUW

PA – Panama

PA-0

Visa šalies teritorija

BOV, EQU

PY – Paragvajus

PY-0

Visa šalies teritorija

EQU

PY-1

Visa šalies teritorija, išskyrus nustatytą intensyvios priežiūros 15 km zoną nuo išorinių sienų

BOV

A

1

2008 m. rugpjūčio 1 d.

RS – Serbija (5)

RS-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, EQU

RU – Rusija

RU-0

Visa šalies teritorija

—

RU-1

Murmansko regionas, Jamalo nencų autonominė apygarda

RUF

SV – Salvadoras

SV-0

Visa šalies teritorija

—

SZ – Svazilandas

SZ-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

SZ-1

Teritorija į vakarus nuo „raudonosios linijos“, kuri tęsiasi į šiaurę nuo Usutu upės iki sienos su Pietų Afrika, esančios į vakarus nuo Nkalashane

BOV, RUF, RUW

F

1

SZ-2

Veterinarinės snukio ir nagų ligos priežiūros ir vakcinacijos stebėjimo teritorijos pagal Vyriausybės oficialiajame leidinyje 2001 m. teisiniu pranešimu Nr. 51 paskelbtą teisinį dokumentą

BOV, RUF, RUW

F

1

2003 m. rugpjūčio 4 d.

TH – Tailandas

TH-0

Visa šalies teritorija

—

TN – Tunisas

TN-0

Visa šalies teritorija

—

TR – Turkija

TR-0

Visa šalies teritorija

—

TR-1

Amasya, Ankara, Aydin, Balikesir, Bursa, Cankiri, Corum, Denizli, Izmir, Kastamonu, Kutahya, Manisa, Usak, Yozgat ir Kirikkale provincijos

EQU

UA – Ukraina

UA-0

Visa šalies teritorija

—

| US – | Jungtinės Amerikos Valstijos |
| --- | --- |

US –

Jungtinės Amerikos Valstijos

US-0

Visa šalies teritorija

BOV, OVI, POR, EQU, SUF, SUW, RUF, RUW

G

UY – Urugvajus

UY-0

Visa šalies teritorija

EQU

BOV

A

1

2001 m. lapkričio 1 d.

OVI

A

1

ZA – Pietų Afrika

ZA-0

Visa šalies teritorija

EQU, EQW

ZA-1

Visa šalies teritorija, išskyrus:

| — | snukio ir nagų ligos kontrolės teritorijos dalį, esančią Mpumalanga ir šiaurės provincijų veterinariniuose regionuose, Natal veterinarinio regiono Ingwavuma rajone ir pasienio zonoje prie Botsvanos į rytus nuo 28° ilgumos, ir |
| --- | --- |

—

snukio ir nagų ligos kontrolės teritorijos dalį, esančią Mpumalanga ir šiaurės provincijų veterinariniuose regionuose, Natal veterinarinio regiono Ingwavuma rajone ir pasienio zonoje prie Botsvanos į rytus nuo 28° ilgumos, ir

| — | KwaZulu-Natal provincijos Camperdown rajoną |
| --- | --- |

—

KwaZulu-Natal provincijos Camperdown rajoną

BOV, OVI, RUF, RUW

F

1

ZW – Zimbabvė

ZW-0

Visa šalies teritorija

—

| * | Reikalavimai, atitinkantys Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132). |
| --- | --- |

*

Reikalavimai, atitinkantys Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132).

| — | Sertifikatas nėra nustatytas ir šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus toms rūšims, kurios yra nurodytos visai šalies teritorijai skirtoje eilutėje). |
| --- | --- |

—

Sertifikatas nėra nustatytas ir šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus toms rūšims, kurios yra nurodytos visai šalies teritorijai skirtoje eilutėje).

„1“ Kategorijos apribojimai

Į Sąjungą neleidžiama įvežti subproduktų, išskyrus galvijų diafragmas ir kramtomuosius raumenis.“

| 2) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | įžanginis sąrašas pakeičiamas taip:
  „2   DALIS

  Veterinarijos sertifikatų pavyzdžiai


  Pavyzdys (-džiai)








  BOV | : | šviežios naminių galvijų (įskaitant Bison ir Bubalus rūšių galvijus ir jų mišrūnus) mėsos, įskaitant smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| OVI | : | šviežios naminių avių (Ovis aries) ir naminių ožkų (Capra hircus) mėsos, įskaitant smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| POR | : | šviežios naminių kiaulių (Sus scrofa) mėsos, įskaitant smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| EQU | : | šviežios naminių neporanagių gyvūnų (Equus caballus, Equus asinus ir jų mišrūnų) mėsos, išskyrus smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| RUF | : | ūkiuose auginamų laukinių Artiodactyla būrio gyvūnų (išskyrus galvijus (įskaitant Bison ir Bubalus rūšių galvijus ir jų mišrūnus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ir Tayassuidae) ir Rhinocerotidae bei Elephantidae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| RUW | : | laukinių Artiodactyla būrio gyvūnų (išskyrus galvijus (įskaitant Bison ir Bubalus rūšių galvijus ir jų mišrūnus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ir Tayassuidae) ir Rhinocerotidae bei Elephantidae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| SUF | : | ūkiuose auginamų laukinių Suidae, Tayassuidae arba Tapiridae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| SUW | : | laukinių Suidae, Tayassuidae arba Tapiridae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |
| EQW | : | Hippotigris (Zebra) pogentės laukinių neporanagių šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys. |

2)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

įžanginis sąrašas pakeičiamas taip:

„2   DALIS

Veterinarijos sertifikatų pavyzdžiai

Pavyzdys (-džiai)

BOV

:

šviežios naminių galvijų (įskaitant Bison ir Bubalus rūšių galvijus ir jų mišrūnus) mėsos, įskaitant smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

OVI

:

šviežios naminių avių (Ovis aries) ir naminių ožkų (Capra hircus) mėsos, įskaitant smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

POR

:

šviežios naminių kiaulių (Sus scrofa) mėsos, įskaitant smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

EQU

:

šviežios naminių neporanagių gyvūnų (Equus caballus, Equus asinus ir jų mišrūnų) mėsos, išskyrus smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

RUF

:

ūkiuose auginamų laukinių Artiodactyla būrio gyvūnų (išskyrus galvijus (įskaitant Bison ir Bubalus rūšių galvijus ir jų mišrūnus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ir Tayassuidae) ir Rhinocerotidae bei Elephantidae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

RUW

:

laukinių Artiodactyla būrio gyvūnų (išskyrus galvijus (įskaitant Bison ir Bubalus rūšių galvijus ir jų mišrūnus), Ovis aries, Capra hircus, Suidae ir Tayassuidae) ir Rhinocerotidae bei Elephantidae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

SUF

:

ūkiuose auginamų laukinių Suidae, Tayassuidae arba Tapiridae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

SUW

:

laukinių Suidae, Tayassuidae arba Tapiridae šeimų gyvūnų šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

EQW

:

Hippotigris (Zebra) pogentės laukinių neporanagių šviežios mėsos, išskyrus subproduktus ir smulkintą mėsą, veterinarijos sertifikato pavyzdys.

PG (Papildomos garantijos)

| A | : | garantijos dėl šviežios mėsos, išskyrus subproduktus, sertifikuotos pagal BOV (II.2.6 punktas), OVI (II.2.6 punktas), RUF (II.2.7 punktas) ir RUW (II.2.4 punktas) veterinarijos sertifikatų pavyzdžius, subrandinimo, pH nustatymo ir iškaulinėjimo. |
| --- | --- | --- |
| C | : | garantijos dėl skerdenų, iš kurių gauta pagal SUW veterinarijos sertifikato pavyzdį (II.2.3 B punktas) sertifikuota šviežia mėsa, laboratorinio tyrimo siekiant nustatyti, ar gyvūnai nebuvo užsikrėtę klasikiniu kiaulių maru. |
| D | : | garantijos dėl pašarų gyvūnų ūkyje (-iuose), iš kurio (-ių) gauta pagal POR veterinarijos sertifikato pavyzdį (II.2.3 punkto d papunktis) sertifikuota šviežia mėsa. |
| E | : | garantijos dėl gyvūnų, iš kurių gauta pagal BOV veterinarijos sertifikato pavyzdį (II.2.4 punkto d papunktis) sertifikuota šviežia mėsa, tuberkuliozės tyrimo. |
| F | : | garantijos dėl šviežios mėsos, išskyrus subproduktus, sertifikuotos pagal BOV (II.2.6 punktas), OVI (II.2.6 punktas), RUF (II.2.6 punktas) ir RUW (II.2.7 punktas) veterinarijos sertifikatų pavyzdžius, subrandinimo ir iškaulinėjimo. |
| G | : | garantijos dėl 1) subproduktų ir nugaros smegenų pašalinimo ir 2) elninių chroniškos išsekimo ligos tyrimo ir kilmės, kaip nurodyta RUF (II.1.7 punktas) ir RUW (II.1.8 punktas) veterinarijos sertifikatų pavyzdžiuose. |
| H | : | papildomos garantijos, kurias turi teikti Brazilija. Kadangi Brazilijos Santa Katarinos valstijoje neskiepijama nuo snukio ir nagų ligos, nuoroda į skiepijimo programą netaikoma toje valstijoje kilusių ir paskerstų gyvūnų mėsai. |
| J | : | garantijos dėl galvijų, avių ir ožkų vežimo iš ūkių į skerdyklą, pagal kurią leidžiama juos vežti per surinkimo centrą (įskaitant prekybos vietas) prieš vežant tiesiai į skerdyklą.“ |

A

:

garantijos dėl šviežios mėsos, išskyrus subproduktus, sertifikuotos pagal BOV (II.2.6 punktas), OVI (II.2.6 punktas), RUF (II.2.7 punktas) ir RUW (II.2.4 punktas) veterinarijos sertifikatų pavyzdžius, subrandinimo, pH nustatymo ir iškaulinėjimo.

C

:

garantijos dėl skerdenų, iš kurių gauta pagal SUW veterinarijos sertifikato pavyzdį (II.2.3 B punktas) sertifikuota šviežia mėsa, laboratorinio tyrimo siekiant nustatyti, ar gyvūnai nebuvo užsikrėtę klasikiniu kiaulių maru.

D

:

garantijos dėl pašarų gyvūnų ūkyje (-iuose), iš kurio (-ių) gauta pagal POR veterinarijos sertifikato pavyzdį (II.2.3 punkto d papunktis) sertifikuota šviežia mėsa.

E

:

garantijos dėl gyvūnų, iš kurių gauta pagal BOV veterinarijos sertifikato pavyzdį (II.2.4 punkto d papunktis) sertifikuota šviežia mėsa, tuberkuliozės tyrimo.

F

:

garantijos dėl šviežios mėsos, išskyrus subproduktus, sertifikuotos pagal BOV (II.2.6 punktas), OVI (II.2.6 punktas), RUF (II.2.6 punktas) ir RUW (II.2.7 punktas) veterinarijos sertifikatų pavyzdžius, subrandinimo ir iškaulinėjimo.

G

:

garantijos dėl 1) subproduktų ir nugaros smegenų pašalinimo ir 2) elninių chroniškos išsekimo ligos tyrimo ir kilmės, kaip nurodyta RUF (II.1.7 punktas) ir RUW (II.1.8 punktas) veterinarijos sertifikatų pavyzdžiuose.

H

:

papildomos garantijos, kurias turi teikti Brazilija. Kadangi Brazilijos Santa Katarinos valstijoje neskiepijama nuo snukio ir nagų ligos, nuoroda į skiepijimo programą netaikoma toje valstijoje kilusių ir paskerstų gyvūnų mėsai.

J

:

garantijos dėl galvijų, avių ir ožkų vežimo iš ūkių į skerdyklą, pagal kurią leidžiama juos vežti per surinkimo centrą (įskaitant prekybos vietas) prieš vežant tiesiai į skerdyklą.“

| b) | pavyzdys BOV pakeičiamas taip:
  „Pavyzdys BOV |
| --- | --- |

b)

pavyzdys BOV pakeičiamas taip:

„Pavyzdys BOV

Image
  Image
  Image
  Image
  Image
  Image

| c) | Pavyzdys OVI pakeičiamas taip:
  „Pavyzdys OVI |
| --- | --- |

c)

Pavyzdys OVI pakeičiamas taip:

„Pavyzdys OVI

Image
  Image
  Image
  Image
  Image

---

(1)  Nepažeidžiant specialiųjų sertifikavimo reikalavimų, nustatytų Sąjungos ir trečiųjų šalių susitarimuose.

(2)  Gyvūnų, paskerstų iki 7 skiltyje nurodytos datos arba tą dieną, mėsa gali būti importuojama į Sąjungą 90 dienų nuo tos datos. Tačiau atvira jūra laivais vežamos siuntos gali būti importuojamos į Sąjungą, jei jos sertifikuotos iki 7 skiltyje nurodytos datos, 40 dienų nuo tos datos. (Jeigu 7 skiltyje data nenurodyta, laiko apribojimai netaikomi.)

(3)  Tik gyvūnų, paskerstų 8 skiltyje nurodytą dieną arba po šios datos, mėsa gali būti importuojama į Sąjungą. Jeigu 8 skiltyje data nenurodyta, laiko apribojimai netaikomi.

(4)  Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija; laikinas kodas, kuris neturi įtakos galutiniam šalies pavadinimui, kuris bus skirtas pasibaigus šiuo metu Jungtinių Tautų Organizacijoje vykstančioms deryboms.

(5)  Neįskaitant Kosovo, kuriame, vadovaujantis 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 1244, dabar įvestas tarptautinis administravimas.

| * | Reikalavimai, atitinkantys Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132). |
| --- | --- |

*

Reikalavimai, atitinkantys Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl prekybos žemės ūkio produktais (OL L 114, 2002 4 30, p. 132).

| — | Sertifikatas nėra nustatytas ir šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus toms rūšims, kurios yra nurodytos visai šalies teritorijai skirtoje eilutėje). |
| --- | --- |

—

Sertifikatas nėra nustatytas ir šviežios mėsos importas yra uždraustas (išskyrus toms rūšims, kurios yra nurodytos visai šalies teritorijai skirtoje eilutėje).

„1“ Kategorijos apribojimai

Į Sąjungą neleidžiama įvežti subproduktų, išskyrus galvijų diafragmas ir kramtomuosius raumenis.“

---

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/37

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 811/2010

2010 m. rugsėjo 15 d.

dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemų privalomo registravimo taikant Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių 24 straipsnio 5 dalį

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 16 straipsnio 4 dalį ir 24 straipsnio 5 dalį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

| (1) | Komisija gavo prašymą, kad pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį importuojami Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemai būtų registruojami. |
| --- | --- |

(1)

Komisija gavo prašymą, kad pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį importuojami Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemai būtų registruojami.

A.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS

| (2) | Tokiu būdu būtų registruojamas nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemai su radijo antena, kuriais užtikrinamas kompiuterijos įtaisų duomenų jungiamumas IP protokolu, įskaitant Wi-Fi maršruto parinktuvus, kuriuose yra WWAN modemai (WWAN/Wi-Fi maršruto parinktuvai) (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8471 80 00 ir ex 8517 62 00. |
| --- | --- |

(2)

Tokiu būdu būtų registruojamas nagrinėjamasis produktas – Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemai su radijo antena, kuriais užtikrinamas kompiuterijos įtaisų duomenų jungiamumas IP protokolu, įskaitant Wi-Fi maršruto parinktuvus, kuriuose yra WWAN modemai (WWAN/Wi-Fi maršruto parinktuvai) (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių KN kodai šiuo metu yra ex 8471 80 00 ir ex 8517 62 00.

B.   PRAŠYMAS

| (3) | Gavusi Option NV (toliau – pareiškėjas) pateiktą skundą Komisija nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, todėl pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie antisubsidijų tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą). |
| --- | --- |

(3)

Gavusi Option NV (toliau – pareiškėjas) pateiktą skundą Komisija nusprendė, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių tyrimo inicijavimą, todėl pagal pagrindinio reglamento 10 straipsnį Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie antisubsidijų tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemų inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą).

| (4) | Dėl galimybės pateikti skundą – pareiškėjas yra vienintelis nagrinėjamojo produkto gamintojas Europos Sąjungoje, pagaminantis 100 % visos Sąjungos produkcijos. |
| --- | --- |

(4)

Dėl galimybės pateikti skundą – pareiškėjas yra vienintelis nagrinėjamojo produkto gamintojas Europos Sąjungoje, pagaminantis 100 % visos Sąjungos produkcijos.

| (5) | Dėl tariamo kompensuotinų subsidijų teikimo – skundo pateikėjas pateikė Europos Komisijai įrodymus, kad veikia specialios subsidijų programos, susijusios su lengvatinėmis paskolomis, lengvatiniais pajamų mokesčio tarifais, įsisteigimo laisvosios prekybos zonose teikiama nauda, netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programomis, dotacijų programomis, lengvatiniu tarifu valstybės tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms ir vietos Vyriausybės lygmeniu vykdoma lengvatų politika. |
| --- | --- |

(5)

Dėl tariamo kompensuotinų subsidijų teikimo – skundo pateikėjas pateikė Europos Komisijai įrodymus, kad veikia specialios subsidijų programos, susijusios su lengvatinėmis paskolomis, lengvatiniais pajamų mokesčio tarifais, įsisteigimo laisvosios prekybos zonose teikiama nauda, netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programomis, dotacijų programomis, lengvatiniu tarifu valstybės tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms ir vietos Vyriausybės lygmeniu vykdoma lengvatų politika.

| (6) | Be to, pareiškėjas paprašė, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas būtų registruojamas pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį, kad vėliau tokiam importui būtų galima taikyti priemones nuo minėtos registracijos dienos. |
| --- | --- |

(6)

Be to, pareiškėjas paprašė, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas būtų registruojamas pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį, kad vėliau tokiam importui būtų galima taikyti priemones nuo minėtos registracijos dienos.

C.   REGISTRACIJOS PAGRINDAS

| (7) | Pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės gali būti nustatytos ne anksčiau kaip praėjus 60 dienų nuo inicijavimo. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį galutinis kompensacinis muitas gali būti taikomas produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios, jei laikomasi toje dalyje išdėstytų sąlygų ir jei importas buvo užregistruotas pagal 24 straipsnio 5 dalį. Pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, gali nurodyti muitinėms imtis reikiamų veiksmų registruoti importą, kad vėliau tokiam importui būtų galima taikyti priemones nuo minėtos registracijos dienos. Importuojamas produktas gali būti registruojamas, kai Sąjungos pramonė pateikia prašymą, kuriame yra pakankamai įrodymų tokiems veiksmams pagrįsti. |
| --- | --- |

(7)

Pagal pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalį laikinosios priemonės gali būti nustatytos ne anksčiau kaip praėjus 60 dienų nuo inicijavimo. Tačiau pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnio 4 dalį galutinis kompensacinis muitas gali būti taikomas produktams, įvežtiems vartoti likus ne daugiau kaip 90 dienų iki laikinųjų priemonių taikymo pradžios, jei laikomasi toje dalyje išdėstytų sąlygų ir jei importas buvo užregistruotas pagal 24 straipsnio 5 dalį. Pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, gali nurodyti muitinėms imtis reikiamų veiksmų registruoti importą, kad vėliau tokiam importui būtų galima taikyti priemones nuo minėtos registracijos dienos. Importuojamas produktas gali būti registruojamas, kai Sąjungos pramonė pateikia prašymą, kuriame yra pakankamai įrodymų tokiems veiksmams pagrįsti.

| (8) | Prašyme yra pakankamai įrodymų registracijai pagrįsti. |
| --- | --- |

(8)

Prašyme yra pakankamai įrodymų registracijai pagrįsti.

| (9) | Įtariamos subsidijos – tai, inter alia, pajamų mokesčio programos (pvz., atleidimo nuo pajamų mokesčio arba jo sumažinimo programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o vėlesniais trejais metais jis sumažinamas per pusę, aukštųjų arba naujų technologijų pramonės pajamų mokesčio sumažinimas, pajamų mokesčio kreditas nacionalinio kapitalo bendrovėms, perkančioms vidaus rinkoje pagamintą įrangą), netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programos (pvz., importuotos įrangos atleidimas nuo pridėtinės vertės mokesčio ir muito mokesčio), lengvatinės skolinimo schemos (pvz., konkrečios politikos rėmimo paskolos, įskaitant eksporto finansavimą, kurį suteikia valstybiniai komerciniai bankai ir Vyriausybės pavaldumo bankai), dotacijų programos (pvz., Elektronikos ir informacijos pramonės plėtros fonas (IT fondas)), valstybinis svarbiausių technologijų atnaujinimo projekto fondas, garsių prekių ženklų apdovanojimai), valstybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos mažesnėmis nei įprastinės kainomis (pvz., žemės naudojimo teisių suteikimas) ir vietos valdžios vykdoma lengvatų politika, įskaitant gaunamą naudą specialiosiose zonose ir pramonės parkuose (pvz., lengvatų politika Šendžene, Šanchajuje, Pekine, Siane). |
| --- | --- |

(9)

Įtariamos subsidijos – tai, inter alia, pajamų mokesčio programos (pvz., atleidimo nuo pajamų mokesčio arba jo sumažinimo programa, pagal kurią pirmus dvejus metus atleidžiama nuo viso mokesčio, o vėlesniais trejais metais jis sumažinamas per pusę, aukštųjų arba naujų technologijų pramonės pajamų mokesčio sumažinimas, pajamų mokesčio kreditas nacionalinio kapitalo bendrovėms, perkančioms vidaus rinkoje pagamintą įrangą), netiesioginių mokesčių ir importo tarifų programos (pvz., importuotos įrangos atleidimas nuo pridėtinės vertės mokesčio ir muito mokesčio), lengvatinės skolinimo schemos (pvz., konkrečios politikos rėmimo paskolos, įskaitant eksporto finansavimą, kurį suteikia valstybiniai komerciniai bankai ir Vyriausybės pavaldumo bankai), dotacijų programos (pvz., Elektronikos ir informacijos pramonės plėtros fonas (IT fondas)), valstybinis svarbiausių technologijų atnaujinimo projekto fondas, garsių prekių ženklų apdovanojimai), valstybės tiekiamos prekės ir teikiamos paslaugos mažesnėmis nei įprastinės kainomis (pvz., žemės naudojimo teisių suteikimas) ir vietos valdžios vykdoma lengvatų politika, įskaitant gaunamą naudą specialiosiose zonose ir pramonės parkuose (pvz., lengvatų politika Šendžene, Šanchajuje, Pekine, Siane).

| (10) | Tvirtinama, kad pirmiau nurodytos schemos yra subsidijos, nes pagal jas teikiama finansinė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės ir kitų regioninių Vyriausybių (įskaitant viešąsias įstaigas) parama, kuria pasinaudoja gavėjai, t. y. eksportuojantys tiriamojo produkto gamintojai. Teigiama, kad jos priklauso nuo eksporto rezultatų ir (arba) skiriamos naudotojams, kurie renkasi vidaus, o ne importuotas prekes, ir (arba) apsiriboja tam tikromis bendrovėmis ar bendrovių grupėmis, ir (arba) produktais, ir (arba) regionais, ir todėl yra konkrečiai suteiktos ir kompensuotinos. |
| --- | --- |

(10)

Tvirtinama, kad pirmiau nurodytos schemos yra subsidijos, nes pagal jas teikiama finansinė Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės ir kitų regioninių Vyriausybių (įskaitant viešąsias įstaigas) parama, kuria pasinaudoja gavėjai, t. y. eksportuojantys tiriamojo produkto gamintojai. Teigiama, kad jos priklauso nuo eksporto rezultatų ir (arba) skiriamos naudotojams, kurie renkasi vidaus, o ne importuotas prekes, ir (arba) apsiriboja tam tikromis bendrovėmis ar bendrovių grupėmis, ir (arba) produktais, ir (arba) regionais, ir todėl yra konkrečiai suteiktos ir kompensuotinos.

| (11) | Prašyme pateikta pakankamai įrodymų apie kritines aplinkybes, kai sunkiai atstatomą žalą sukelia labai dideliais kiekiais importuojamas nagrinėjamasis subsidijuojamas produktas, kuriam per palyginti trumpą laikotarpį suteikta daug kompensuotinų subsidijų. Tokių aplinkybių įrodymas – tai sparčiai blogėjanti Sąjungos pramonės padėtis, tai, kad Sąjungoje yra vienintelis gamintojas ir didelės MTTP išlaidos, kurios būtinos nagrinėjamajam produktui gaminti. Susiklosčius tokioms aplinkybėms skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad apskritai smarkiai padidėjo tiriamojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies vertinant absoliučiais skaičiais ir pagal jo užimamą rinkos dalį. Dėl žalos, kurią daro šis didžiulis importo kiekis – iš skundo pateikėjo pateiktų įrodymų matyti, kad importuojamo tiriamojo produkto kiekis ir kainos, be kitų padarinių, turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės parduotam kiekiui, kainų lygiui ir rinkos daliai, ir dėl to turėjo didelio neigiamo poveikio bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, finansinei ir užimtumo padėčiai. Todėl Komisija turi pakankamai įrodymų, kad norint užkirsti kelią tokiai žalai pasikartoti gali prireikti nustatyti kompensacinius muitus atgaline data. |
| --- | --- |

(11)

Prašyme pateikta pakankamai įrodymų apie kritines aplinkybes, kai sunkiai atstatomą žalą sukelia labai dideliais kiekiais importuojamas nagrinėjamasis subsidijuojamas produktas, kuriam per palyginti trumpą laikotarpį suteikta daug kompensuotinų subsidijų. Tokių aplinkybių įrodymas – tai sparčiai blogėjanti Sąjungos pramonės padėtis, tai, kad Sąjungoje yra vienintelis gamintojas ir didelės MTTP išlaidos, kurios būtinos nagrinėjamajam produktui gaminti. Susiklosčius tokioms aplinkybėms skundo pateikėjas pateikė įrodymų, kad apskritai smarkiai padidėjo tiriamojo produkto importas iš nagrinėjamosios šalies vertinant absoliučiais skaičiais ir pagal jo užimamą rinkos dalį. Dėl žalos, kurią daro šis didžiulis importo kiekis – iš skundo pateikėjo pateiktų įrodymų matyti, kad importuojamo tiriamojo produkto kiekis ir kainos, be kitų padarinių, turėjo neigiamos įtakos Sąjungos pramonės parduotam kiekiui, kainų lygiui ir rinkos daliai, ir dėl to turėjo didelio neigiamo poveikio bendriems Sąjungos pramonės veiklos rezultatams, finansinei ir užimtumo padėčiai. Todėl Komisija turi pakankamai įrodymų, kad norint užkirsti kelią tokiai žalai pasikartoti gali prireikti nustatyti kompensacinius muitus atgaline data.

| (12) | Todėl šiuo atveju registracijos sąlygų yra laikomasi. |
| --- | --- |

(12)

Todėl šiuo atveju registracijos sąlygų yra laikomasi.

D.   PROCEDŪRA

| (13) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija priėjo prie išvados, jog pareiškėjo prašyme pateikta pakankamai įrodymų nustatyti, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas būtų registruojamas pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija priėjo prie išvados, jog pareiškėjo prašyme pateikta pakankamai įrodymų nustatyti, kad importuojamas nagrinėjamasis produktas būtų registruojamas pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį.

| (14) | Visos suinteresuotosios šalys raginamos raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti patvirtinamuosius dokumentus. Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos raštu pateikia prašymą ir nurodo svarbias priežastis, dėl kurių jas reikėtų išklausyti. |
| --- | --- |

(14)

Visos suinteresuotosios šalys raginamos raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti patvirtinamuosius dokumentus. Be to, Komisija gali išklausyti suinteresuotąsias šalis, jei jos raštu pateikia prašymą ir nurodo svarbias priežastis, dėl kurių jas reikėtų išklausyti.

E.   REGISTRACIJA

| (15) | Pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį nagrinėjamojo produkto (2) importas turėtų būti registruojamas, siekiant užtikrinti, kad jei po tyrimo būtų nustatyti kompensaciniai muitai, juos, esant būtinoms sąlygoms ir laikantis taikomų teisinių nuostatų, bus galima surinkti atgaline data. |
| --- | --- |

(15)

Pagal pagrindinio reglamento 24 straipsnio 5 dalį nagrinėjamojo produkto (2) importas turėtų būti registruojamas, siekiant užtikrinti, kad jei po tyrimo būtų nustatyti kompensaciniai muitai, juos, esant būtinoms sąlygoms ir laikantis taikomų teisinių nuostatų, bus galima surinkti atgaline data.

| (16) | Visa būsima atsakomybė priklausys nuo antisubsidijų tyrimo išvadų. Neįmanoma įvertinti galimos būsimos atsakomybės skaitinės išraiškos, nes ji priklausys nuo nustatytų taikomų kompensuotinų subsidijų sumos ir nuo to, kaip jos turėtų būti skiriamos tiriamajam produktui. |
| --- | --- |

(16)

Visa būsima atsakomybė priklausys nuo antisubsidijų tyrimo išvadų. Neįmanoma įvertinti galimos būsimos atsakomybės skaitinės išraiškos, nes ji priklausys nuo nustatytų taikomų kompensuotinų subsidijų sumos ir nuo to, kaip jos turėtų būti skiriamos tiriamajam produktui.

F.   ASMENS DUOMENŲ TVARKYMAS

| (17) | Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (3), |
| --- | --- |

(17)

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (3),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Remiantis Reglamento (EB) Nr. 597/2009 24 straipsnio 5 dalimi, muitinėms nurodoma imtis reikiamų veiksmų, kad būtų registruojami į Sąjungą importuojami Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemai su radijo antena, kuriais užtikrinamas kompiuterijos įtaisų duomenų jungiamumas IP protokolu, įskaitant Wi-Fi maršruto parinktuvus, kuriuose yra WWAN modemai (WWAN/Wi-Fi maršruto parinktuvai), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 8471 80 00 ir ex 8517 62 00 (TARIC kodai 8471800010, 8517620011 ir 8517620091). Registracija baigiama po devynių mėnesių nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

2.   Visos suinteresuotosios šalys raginamos raštu pareikšti savo nuomonę, pateikti patvirtinamuosius dokumentus arba per dvidešimt dienų nuo šio reglamento paskelbimo pateikti prašymą jas išklausyti.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

1

(2)  Informaciniais tikslais nurodoma, kad Komisijos reglamentu (ES) Nr. 570/2010 (OL L 163, 2010 6 30, p. 34) muitinei jau buvo nurodyta imtis reikiamų veiksmų, kad būtų registruojamas iš Kinijos Liaudies Respublikos importuojamas nagrinėjamasis produktas. Šių veiksmų imtasi dėl registravimo prašymo, kurio pateikimas susijęs su skundu dėl antidempingo tyrimo (daugiau informacijos žr. Pranešimą apie antidempingo tyrimo dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės belaidžio plačiojo tinklo (WWAN) modemų inicijavimą, OL C 171, 2010 6 30, p. 9).

2

(3)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

3

---

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/40 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/40

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 812/2010

2010 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktams nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) (1), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2009 m. gruodžio 17 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktų inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2009 m. gruodžio 17 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą (2) apie antidempingo tyrimo dėl tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba nagrinėjamoji šalis) kilmės ištisinių gijų stiklo pluošto produktų inicijavimą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas 2009 m. lapkričio 3 d. gavus Europos stiklo pluošto gamintojų asociacijos APFE (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) visų tam tikrų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta pakankamai šio produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurie laikyti pakankamais tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas 2009 m. lapkričio 3 d. gavus Europos stiklo pluošto gamintojų asociacijos APFE (toliau – skundo pateikėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju – daugiau kaip 50 %) visų tam tikrų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų Sąjungoje, vardu pateiktą skundą. Skunde pateikta pakankamai šio produkto dempingo ir juo daromos materialinės žalos įrodymų, kurie laikyti pakankamais tyrimo inicijavimui pagrįsti.

2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams ir KLR atstovams, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams ir KLR atstovams, importuotojams, tiekėjams ir žinomiems susijusiems naudotojams bei jų asociacijoms. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti.

| (4) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą jas išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą ir žalą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Sąjungos gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. spalio 1 d. – 2009 m. rugsėjo 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir Sąjungos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą ir žalą, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį gali būti atliekama atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Sąjungos gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2008 m. spalio 1 d. – 2009 m. rugsėjo 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.

| (6) | Aštuoni Kinijos eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės ir septyni Sąjungos gamintojai arba gamintojų grupės pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti šių gamintojų atranką (žr. 12 ir 13 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(6)

Aštuoni Kinijos eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės ir septyni Sąjungos gamintojai arba gamintojų grupės pateikė prašomą informaciją ir sutiko būti atrinktais. Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų ir Sąjungos gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti šių gamintojų atranką (žr. 12 ir 13 konstatuojamąsias dalis).

| (7) | Iš nesusijusių importuotojų tyrimo atrankos etapu prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė tik trys. Todėl nuspręsta atrankos neatlikti ir nusiųsti klausimynus visiems apie save pranešusiems importuotojams. |
| --- | --- |

(7)

Iš nesusijusių importuotojų tyrimo atrankos etapu prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė tik trys. Todėl nuspręsta atrankos neatlikti ir nusiųsti klausimynus visiems apie save pranešusiems importuotojams.

| (8) | Kad atrinktieji eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė prašymo formas. Visos atrinktos bendrovės (arba bendrovių grupės) prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, – IR. |
| --- | --- |

(8)

Kad atrinktieji eksportuojantys KLR gamintojai panorėję galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nusiuntė prašymo formas. Visos atrinktos bendrovės (arba bendrovių grupės) prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, – IR.

| (9) | Komisija susijusiems eksportuojantiems KLR gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių. |
| --- | --- |

(9)

Komisija susijusiems eksportuojantiems KLR gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių.

| (10) | Komisija išsiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams ir naudotojų asociacijoms. Išsamius klausimyno atsakymus pateikė atrinktieji KLR eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du importuotojai ir 13 naudotojų. |
| --- | --- |

(10)

Komisija išsiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Sąjungos gamintojams, importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams ir naudotojų asociacijoms. Išsamius klausimyno atsakymus pateikė atrinktieji KLR eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Sąjungos gamintojai, du importuotojai ir 13 naudotojų.

| (11) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | eksportuojantys KLR gamintojai







  — | Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“) |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Sąjungos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

eksportuojantys KLR gamintojai

—

Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)

| — | Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ir Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), ir |
| --- | --- |

—

Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. ir Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), ir

| — | New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ir Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd) |
| --- | --- |

—

New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd ir Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd)

| b) | Sąjungos gamintojai







  — | Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakija |
| --- | --- | --- |

b)

Sąjungos gamintojai

—

Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakija

| — | European Owens Corning Fiberglas, Briuselis, Belgija |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas, Briuselis, Belgija

| — | Owens Corning France, Šamberi, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Owens Corning France, Šamberi, Prancūzija

| — | PPG Industries BV, Hogezandas, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

PPG Industries BV, Hogezandas, Nyderlandai

| c) | Sąjungos naudotojai







  — | Sabic Europe BV, Sitardas, Nyderlandai ir Genkas, Belgija |
| --- | --- | --- |

c)

Sąjungos naudotojai

—

Sabic Europe BV, Sitardas, Nyderlandai ir Genkas, Belgija

| — | Sabic Innovative Plastics BV, Bergenas prie Zomo, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

Sabic Innovative Plastics BV, Bergenas prie Zomo, Nyderlandai

| d) | panašios šalies gamintojas







  — | Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkija. |
| --- | --- | --- |

d)

panašios šalies gamintojas

—

Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turkija.

3.   Atranka

| (12) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį iš aštuonių Kinijos eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių Komisija atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos trys bendrovės (arba susijusių bendrovių grupės), kurių eksportas sudarė daugiau kaip 70 % viso bendradarbiavusių suinteresuotųjų šalių eksporto iš KLR į ES kiekio. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su susijusiomis šalimis ir prieštaravimų negauta. |
| --- | --- |

(12)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį iš aštuonių Kinijos eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių Komisija atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos trys bendrovės (arba susijusių bendrovių grupės), kurių eksportas sudarė daugiau kaip 70 % viso bendradarbiavusių suinteresuotųjų šalių eksporto iš KLR į ES kiekio. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su susijusiomis šalimis ir prieštaravimų negauta.

| (13) | Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko septyni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš šių bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko tris Sąjungos gamintojus arba gamintojų grupes, kurie pardavė ir pagamino didžiausią kiekį (t. y. jų pardavimo apimtis sudaro 64 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties). |
| --- | --- |

(13)

Reikiamą informaciją pateikė ir atrankoje dalyvauti sutiko septyni Sąjungos gamintojai. Remdamasi iš šių bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų gauta informacija Komisija atrinko tris Sąjungos gamintojus arba gamintojų grupes, kurie pardavė ir pagamino didžiausią kiekį (t. y. jų pardavimo apimtis sudaro 64 % visų bendradarbiaujančių Sąjungos gamintojų pardavimo apimties).

4.   Tiriamasis laikotarpis

| (14) | Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2008 m. spalio 1 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(14)

Tyrimas dėl dempingo ir žalos truko nuo 2008 m. spalio 1 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (15) | Pranešime apie inicijavimą aprašytas nagrinėjamasis produktas – ne ilgesnės kaip 50 mm kapotos stiklo pluošto sruogos, stiklo pluošto pusverpaliai, sluoksninės stiklo pluošto gijos ir stiklo pluošto gijų verpalai, ir iš stiklo pluošto gijų pagaminti dembliai, išskyrus stiklo vatos demblius, kurio KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ir ex 7019 31 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(15)

Pranešime apie inicijavimą aprašytas nagrinėjamasis produktas – ne ilgesnės kaip 50 mm kapotos stiklo pluošto sruogos, stiklo pluošto pusverpaliai, sluoksninės stiklo pluošto gijos ir stiklo pluošto gijų verpalai, ir iš stiklo pluošto gijų pagaminti dembliai, išskyrus stiklo vatos demblius, kurio KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 ir ex 7019 31 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

| (16) | Nagrinėjamasis produktas – žaliava, dažniausiai naudojama kompozitų gamintojų pramonėje termoplastinėms ir termoreaktyvioms dervoms armuoti. Gauti kompozitai (stiklo pluoštu armuoti plastikai) naudojami įvairiuose pramonės sektoriuose: automobilių, elektros bei elektronikos, vėjo jėgainių sparnų gamybos, statybos, talpyklų bei vamzdynų ir vartojimo prekių gamybos, aviacinės kosminės ir karinės pramonės ir kt. sektoriuose. |
| --- | --- |

(16)

Nagrinėjamasis produktas – žaliava, dažniausiai naudojama kompozitų gamintojų pramonėje termoplastinėms ir termoreaktyvioms dervoms armuoti. Gauti kompozitai (stiklo pluoštu armuoti plastikai) naudojami įvairiuose pramonės sektoriuose: automobilių, elektros bei elektronikos, vėjo jėgainių sparnų gamybos, statybos, talpyklų bei vamzdynų ir vartojimo prekių gamybos, aviacinės kosminės ir karinės pramonės ir kt. sektoriuose.

| (17) | Šiame tyrime nagrinėjami keturių pagrindinių rūšių ištisinių gijų stiklo pluošto produktai: kapotos sruogos, pusverpaliai, dembliai (išskyrus stiklo vatos demblius) ir verpalai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant skirtingo pavidalo ir galimo skirtingo įvairių rūšių produktų galutinio panaudojimo, beveik visų skirtingų rūšių nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios ir jis iš esmės naudojamas toms pačioms paskirtims. Tačiau nustatyta, kad sluoksninės stiklo pluošto gijų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės nėra tokios pačios, nes šis produktas yra ne ištisinių gijų stiklo pluoštai, o neištisinės nevienodo ilgio sruogos. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad nagrinėjamuoju produktu nereikėtų laikyti tam tikrų labai konkrečių rūšių pusverpalių ir tam tikrų labai konkrečių rūšių verpalų, kurių KN kodai šiuo metu yra atitinkamai 7019 12 00 ir 7019 19 10, nes šios rūšys yra specialiai apdorojamos jas padengiant ir impregnuojant ir jų masė kaitinant sumažėja daugiau kaip 3 %, vadinasi, jų fizinės ir cheminės savybės yra skirtingos. |
| --- | --- |

(17)

Šiame tyrime nagrinėjami keturių pagrindinių rūšių ištisinių gijų stiklo pluošto produktai: kapotos sruogos, pusverpaliai, dembliai (išskyrus stiklo vatos demblius) ir verpalai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad, nepaisant skirtingo pavidalo ir galimo skirtingo įvairių rūšių produktų galutinio panaudojimo, beveik visų skirtingų rūšių nagrinėjamojo produkto pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios ir jis iš esmės naudojamas toms pačioms paskirtims. Tačiau nustatyta, kad sluoksninės stiklo pluošto gijų pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės nėra tokios pačios, nes šis produktas yra ne ištisinių gijų stiklo pluoštai, o neištisinės nevienodo ilgio sruogos. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad nagrinėjamuoju produktu nereikėtų laikyti tam tikrų labai konkrečių rūšių pusverpalių ir tam tikrų labai konkrečių rūšių verpalų, kurių KN kodai šiuo metu yra atitinkamai 7019 12 00 ir 7019 19 10, nes šios rūšys yra specialiai apdorojamos jas padengiant ir impregnuojant ir jų masė kaitinant sumažėja daugiau kaip 3 %, vadinasi, jų fizinės ir cheminės savybės yra skirtingos.

| (18) | Keletas tolesnių verpalų naudotojų tvirtino, kad pastarųjų visiškai nereikėtų priskirti tyrimo produkto apibrėžtajai sričiai, nes Sąjungoje beveik nėra gamybos pagrindo ir verpalų beveik neįmanoma pakeisti jokių kitų rūšių produktais. |
| --- | --- |

(18)

Keletas tolesnių verpalų naudotojų tvirtino, kad pastarųjų visiškai nereikėtų priskirti tyrimo produkto apibrėžtajai sričiai, nes Sąjungoje beveik nėra gamybos pagrindo ir verpalų beveik neįmanoma pakeisti jokių kitų rūšių produktais.

| (19) | Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad yra bent vienas paklausos pakeičiamumo atvejis (t. y. verpalus galima naudoti vietoj kitų rūšių produktų net kelioms paskirtims, nors, atsižvelgiant į tai, kad verpalų kaina yra santykinai didesnė, ekonominiu požiūriu tai ne visada pasiteisintų), o tam tikros rūšies produkto riboto gamybos pagrindo per se nepakanka, kad tokios rūšies produktas būtų pagrįstai nepriskirtas produkto apibrėžtajai sričiai, jei jo fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtys yra tokios pačios kaip kitų rūšių produktų. Atsižvelgiant į tai, kad ištisinių gijų stiklo pluošto verpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis kaip kiti ištisinių gijų stiklo pluošto produktai ir kad juos iš dalies galima pakeisti vienus kitais, padaryta preliminari išvada, kad nėra pagrindo verpalams netaikyti produkto apibrėžties. Tačiau reikia pažymėti, kad šio teiginio tolesniam vertinimui bus skiriamas ypatingas dėmesys. |
| --- | --- |

(19)

Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad yra bent vienas paklausos pakeičiamumo atvejis (t. y. verpalus galima naudoti vietoj kitų rūšių produktų net kelioms paskirtims, nors, atsižvelgiant į tai, kad verpalų kaina yra santykinai didesnė, ekonominiu požiūriu tai ne visada pasiteisintų), o tam tikros rūšies produkto riboto gamybos pagrindo per se nepakanka, kad tokios rūšies produktas būtų pagrįstai nepriskirtas produkto apibrėžtajai sričiai, jei jo fizinės, cheminės ir techninės savybės ir naudojimo paskirtys yra tokios pačios kaip kitų rūšių produktų. Atsižvelgiant į tai, kad ištisinių gijų stiklo pluošto verpalai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis kaip kiti ištisinių gijų stiklo pluošto produktai ir kad juos iš dalies galima pakeisti vienus kitais, padaryta preliminari išvada, kad nėra pagrindo verpalams netaikyti produkto apibrėžties. Tačiau reikia pažymėti, kad šio teiginio tolesniam vertinimui bus skiriamas ypatingas dėmesys.

2.   Panašus produktas

| (20) | Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir ištisinių gijų stiklo pluošto produktų, gaminamų ir parduodamų KLR vidaus rinkoje bei Turkijos, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat ištisinių gijų stiklo pluošto produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonė ir kurie yra parduodami Sąjungoje, fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtys yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(20)

Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto ir ištisinių gijų stiklo pluošto produktų, gaminamų ir parduodamų KLR vidaus rinkoje bei Turkijos, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, vidaus rinkoje, taip pat ištisinių gijų stiklo pluošto produktų, kuriuos gamina Sąjungos pramonė ir kurie yra parduodami Sąjungoje, fizinės, cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtys yra tokios pačios. Todėl šie produktai preliminariai laikomi panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (21) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(21)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėto straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.

| (22) | Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1. | verslo sprendimai priimami ir išlaidos patiriamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi; |
| --- | --- | --- |

(22)

Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti kriterijai:

1.

verslo sprendimai priimami ir išlaidos patiriamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi;

| 2. | apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams; |
| --- | --- |

2.

apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;

| 3. | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3.

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4. | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą; |
| --- | --- |

4.

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą;

| 5. | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5.

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (23) | Atliekant šį tyrimą visi trys atrinkti eksportuojantys gamintojai arba grupės kreipėsi dėl RER suteikimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytas RER prašymo formas.






  — | Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“) |
| --- | --- | --- |

(23)

Atliekant šį tyrimą visi trys atrinkti eksportuojantys gamintojai arba grupės kreipėsi dėl RER suteikimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytas RER prašymo formas.

—

Chongqing Polycomp International Corporation („CPIC“)

| — | Jushi Group ir |
| --- | --- |

—

Jushi Group ir

| — | New Changhai Group. |
| --- | --- |

—

New Changhai Group.

| (24) | Komisija paprašė visų pirmiau minėtų atrinktų eksportuojančių gamintojų arba grupių pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją, ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymo formose pateiktą ir visą kitą, jos manymu, reikalingą informaciją. |
| --- | --- |

(24)

Komisija paprašė visų pirmiau minėtų atrinktų eksportuojančių gamintojų arba grupių pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją, ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašymo formose pateiktą ir visą kitą, jos manymu, reikalingą informaciją.

| (25) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad du atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų reikalavimų, kad jiems būtų suteiktas RER. |
| --- | --- |

(25)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad du atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytų kriterijų reikalavimų, kad jiems būtų suteiktas RER.

| (26) | Vienas eksportuojantis gamintojas arba eksportuojančių gamintojų grupė negalėjo įrodyti, kad jo verslo sprendimai priimami be didelio valstybės kišimosi. Dauguma direktorių valdybos atstovų buvo paskirti bendrovės, kurios didžioji dalis priklauso valstybei. Iš to galima spręsti, kad valstybė galėtų sėkmingai sukliudyti priimti bet kokį sprendimą. Tad aišku, kad valstybei tenka svarbus vaidmuo bendrovės sprendimų priėmimo procese. Be to, bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji turi vieną aiškų apskaitos įrašų rinkinį, tikrinamą nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, nes finansinėse ataskaitose neteisingai nurodytos apmokestinamos pajamos. |
| --- | --- |

(26)

Vienas eksportuojantis gamintojas arba eksportuojančių gamintojų grupė negalėjo įrodyti, kad jo verslo sprendimai priimami be didelio valstybės kišimosi. Dauguma direktorių valdybos atstovų buvo paskirti bendrovės, kurios didžioji dalis priklauso valstybei. Iš to galima spręsti, kad valstybė galėtų sėkmingai sukliudyti priimti bet kokį sprendimą. Tad aišku, kad valstybei tenka svarbus vaidmuo bendrovės sprendimų priėmimo procese. Be to, bendrovė negalėjo įrodyti, kad ji turi vieną aiškų apskaitos įrašų rinkinį, tikrinamą nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, nes finansinėse ataskaitose neteisingai nurodytos apmokestinamos pajamos.

| (27) | Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas arba eksportuojančių gamintojų grupė taip pat negalėjo įrodyti, kad jo verslo sprendimai priimami be didelio valstybės kišimosi. Dvi minėtos grupės prekybos įmonės priklauso valstybei. Valstybė taip pat gali stipriai kištis vienam tos grupės eksportuojančiam gamintojui priimant sprendimus, nes per direktorių, atstovaujantį valstybei priklausančiai kontroliuojančiajai bendrovei, ji turi išskirtinę veto teisę. Šis gamintojas savo ruožtu yra dviejų kitų tos grupės eksportuojančių gamintojų patronuojančioji bendrovė ir pagrindinis akcininkas, vadinasi, valstybė taip pat gali kištis į jų sprendimų priėmimo procesą. Be to, trys tos grupės eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad jie tenkina 2 kriterijų, nes dviejų iš jų finansinėse ataskaitose nebuvo paminėtos mokesčių lengvatos, o trečiojo apskaita veikiausiai nebuvo atliekama nepriklausomų auditorių. Penkios tos grupės bendrovės taip pat neįvykdė 3 kriterijaus (iš esmės dėl žemės naudojimo teisės kainų, kurios nebuvo orientuotos į rinką). |
| --- | --- |

(27)

Kitas atrinktas eksportuojantis gamintojas arba eksportuojančių gamintojų grupė taip pat negalėjo įrodyti, kad jo verslo sprendimai priimami be didelio valstybės kišimosi. Dvi minėtos grupės prekybos įmonės priklauso valstybei. Valstybė taip pat gali stipriai kištis vienam tos grupės eksportuojančiam gamintojui priimant sprendimus, nes per direktorių, atstovaujantį valstybei priklausančiai kontroliuojančiajai bendrovei, ji turi išskirtinę veto teisę. Šis gamintojas savo ruožtu yra dviejų kitų tos grupės eksportuojančių gamintojų patronuojančioji bendrovė ir pagrindinis akcininkas, vadinasi, valstybė taip pat gali kištis į jų sprendimų priėmimo procesą. Be to, trys tos grupės eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad jie tenkina 2 kriterijų, nes dviejų iš jų finansinėse ataskaitose nebuvo paminėtos mokesčių lengvatos, o trečiojo apskaita veikiausiai nebuvo atliekama nepriklausomų auditorių. Penkios tos grupės bendrovės taip pat neįvykdė 3 kriterijaus (iš esmės dėl žemės naudojimo teisės kainų, kurios nebuvo orientuotos į rinką).

| (28) | Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas (dviejų susijusių bendrovių grupė) įrodė, kad atitiko visus 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jam galima suteikti RER. |
| --- | --- |

(28)

Vienas atrinktas eksportuojantis gamintojas (dviejų susijusių bendrovių grupė) įrodė, kad atitiko visus 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus ir kad jam galima suteikti RER.

| (29) | Atskleidus išvadas dėl RER gauta pastabų iš Sąjungos pramonės atstovų ir dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kuriems siūlyta nesuteikti RER. Tačiau gautos pastabos nebuvo tokio pobūdžio, kad dėl jų būtų reikėję pakeisti šiuo atžvilgiu padarytas išvadas. |
| --- | --- |

(29)

Atskleidus išvadas dėl RER gauta pastabų iš Sąjungos pramonės atstovų ir dviejų atrinktų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kuriems siūlyta nesuteikti RER. Tačiau gautos pastabos nebuvo tokio pobūdžio, kad dėl jų būtų reikėję pakeisti šiuo atžvilgiu padarytas išvadas.

2.   Individualus režimas (IR)

| (30) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  — | jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį; |
| --- | --- | --- |

(30)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

—

jei įmonės yra visiškai ar dalinai užsienio kapitalo įmonės ar bendros įmonės, eksportuotojai gali nevaržomai grąžinti kapitalą bei pelną į savo šalį;

| — | eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai; |
| --- | --- |

—

eksporto kainos ir kiekiai, pardavimo sąlygos ir terminai yra nustatomi laisvai;

| — | akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi; |
| --- | --- |

—

akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims. Direktorių valdybose esantys ar svarbias vadovaujančias pareigas užimantys valstybės pareigūnai sudaro mažumą, arba turi būti įrodyta, kad įmonė vis dėlto yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi;

| — | valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą ir |
| --- | --- |

—

valiutų keitimo kurso perskaičiavimai yra atliekami pagal rinkoje nusistovėjusį valiutos kursą ir

| — | valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių tuo atveju, jei individualiems eksportuotojams taikomos skirtingos muitų normos. |
| --- | --- |

—

valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių tuo atveju, jei individualiems eksportuotojams taikomos skirtingos muitų normos.

| (31) | Abi pirmiau minėtos atrinktos bendrovės arba bendrovių grupės, kurioms nebuvo suteiktas RER, prašė taikyti IR tuo atveju, jei RER joms nebūtų suteiktas. |
| --- | --- |

(31)

Abi pirmiau minėtos atrinktos bendrovės arba bendrovių grupės, kurioms nebuvo suteiktas RER, prašė taikyti IR tuo atveju, jei RER joms nebūtų suteiktas.

| (32) | Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad nė viena iš abiejų nagrinėjamųjų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, jog bendrai atitiktų visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR suteikimo reikalavimus. Visų pirma nustatyta, kad bendrovės neatitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c punkte nustatyto kriterijaus, kad akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims arba bendrovė yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi, nes, kaip paaiškinta 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse, galiausiai nustatyta, kad visos bendrovės iš esmės priklauso valstybei arba yra jos kontroliuojamos. Kaip minėta, taip pat buvo nustatyta, kad nė viena iš šių abiejų bendrovių (arba bendrovių grupių) neįrodė, kad atitinka 9 straipsnio 5 dalies e punkte nustatytą kriterijų, t. y. valstybės kišimasis į jų sprendimų priėmimo procesą nėra toks didelis, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei bendrovėms būtų nustatyti skirtingi muitų tarifai. Todėl jų prašymai suteikti IR turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(32)

Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad nė viena iš abiejų nagrinėjamųjų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, jog bendrai atitiktų visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR suteikimo reikalavimus. Visų pirma nustatyta, kad bendrovės neatitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies c punkte nustatyto kriterijaus, kad akcijų dauguma priklauso privatiems asmenims arba bendrovė yra pakankamai nepriklausoma nuo valstybės kišimosi, nes, kaip paaiškinta 26 ir 27 konstatuojamosiose dalyse, galiausiai nustatyta, kad visos bendrovės iš esmės priklauso valstybei arba yra jos kontroliuojamos. Kaip minėta, taip pat buvo nustatyta, kad nė viena iš šių abiejų bendrovių (arba bendrovių grupių) neįrodė, kad atitinka 9 straipsnio 5 dalies e punkte nustatytą kriterijų, t. y. valstybės kišimasis į jų sprendimų priėmimo procesą nėra toks didelis, kad leistų išvengti nustatytų priemonių, jei bendrovėms būtų nustatyti skirtingi muitų tarifai. Todėl jų prašymai suteikti IR turėjo būti atmesti.

| (33) | Taigi, padaryta išvada, kad IR nebuvo galima suteikti nė vienai iš atrinktų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kurioms nebuvo suteiktas RER. |
| --- | --- |

(33)

Taigi, padaryta išvada, kad IR nebuvo galima suteikti nė vienai iš atrinktų eksportuojančių gamintojų arba eksportuojančių gamintojų grupių, kurioms nebuvo suteiktas RER.

3.   Normalioji vertė

3.1.   Normaliosios vertės nustatymas eksportuojančiam gamintojui arba eksportuojančių gamintojų grupei, kuriai suteiktas RER

| (34) | Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar minėto eksportuojančio gamintojo ištisinių gijų stiklo pluošto produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(34)

Komisija pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pirmiausia nustatė, ar minėto eksportuojančio gamintojo ištisinių gijų stiklo pluošto produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y. ar visas toks parduotas kiekis nebuvo mažesnis nei 5 % jo viso eksportui į Sąjungą parduoto nagrinėjamojo produkto kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (35) | Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus. |
| --- | --- |

(35)

Vėliau Komisija nustatė bendrovių, kurių pardavimas vidaus rinkoje iš esmės buvo tipiškas, vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Sąjungą parduodamų rūšių produktus.

| (36) | Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies ištisinių gijų stiklo pluošto produktais, kurie buvo parduodami eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota apie 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visų rūšių (išskyrus keturias produktų rūšis) produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(36)

Buvo nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį eksportuojantis gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies ištisinių gijų stiklo pluošto produktais, kurie buvo parduodami eksportui į Sąjungą, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota apie 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Sąjungą parduoto kiekio. Atlikus tyrimą nustatyta, kad visų rūšių (išskyrus keturias produktų rūšis) produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (37) | Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekvienos rūšies nagrinėjamas produktas, kurio tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu dalį. |
| --- | --- |

(37)

Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekvienos rūšies nagrinėjamas produktas, kurio tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis. Tai atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje tiriamuoju laikotarpiu dalį.

| (38) | Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis. |
| --- | --- |

(38)

Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė apskaičiuota kaip visų tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kainų svertinis vidurkis.

| (39) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina. |
| --- | --- |

(39)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo kiekio arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota kaip tik pelningo tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinė svertinė kaina.

| (40) | Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(40)

Jei visų rūšių produktų pardavimas buvo nuostolingas, laikyta, kad jie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis.

| (41) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad visų (išskyrus vienos) rūšių panašaus produkto pelningai parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso vidaus rinkoje parduoto kiekio, taigi, skaičiuojant normaliosios vertės vidutinę kainą buvo naudojamas visas vidaus rinkoje parduotas kiekis. Atliekant skaičiavimus dėl vienos produkto rūšies buvo naudojamas tik pelningai parduotas kiekis. Keturių rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškas kiekis, normaliajai vertei nustatyti Komisija naudojo labai panašių rūšių produktų tipiškas vidaus rinkos kainas, atitinkamai jas pakoregavus. |
| --- | --- |

(41)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad visų (išskyrus vienos) rūšių panašaus produkto pelningai parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso vidaus rinkoje parduoto kiekio, taigi, skaičiuojant normaliosios vertės vidutinę kainą buvo naudojamas visas vidaus rinkoje parduotas kiekis. Atliekant skaičiavimus dėl vienos produkto rūšies buvo naudojamas tik pelningai parduotas kiekis. Keturių rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje nebuvo parduodamas tipiškas kiekis, normaliajai vertei nustatyti Komisija naudojo labai panašių rūšių produktų tipiškas vidaus rinkos kainas, atitinkamai jas pakoregavus.

3.2.   Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams arba eksportuojančių gamintojų grupėms, kuriems RER nėra suteiktas

a)   Panaši šalis

| (42) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė bendrovėms, kurioms RER negalėjo būti suteiktas, buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(42)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė bendrovėms, kurioms RER negalėjo būti suteiktas, buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje.

| (43) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Turkiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo. |
| --- | --- |

(43)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad KLR normaliajai vertei nustatyti tinkama panašia šalimi ketina pasirinkti Turkiją, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas dėl šio pasirinkimo.

| (44) | Dvi suinteresuotosios šalys pareiškė, kad Turkija nebūtų tinkama panaši šalis, tačiau nepateikė jokių tai patvirtinančių įrodymų. Kita suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl panašios šalies pasirinkimo ir pasiūlė pasirinkti Indiją, nes Indijos išsivystymo lygis prilygstąs KLR, rinkos taip pat esą panašios, nes abiejose rinkose labai svarbus vėjo gaminamos energijos panaudojimas ir panašių rūšių produktai gaminami panašiu būdu. Be to, aprašant Indijos rinką buvo nurodyta, kad tai atvira rinka, į kurią daug importuojama. Galiausiai buvo paminėta, kad abiejų šalių galimybės gauti žaliavų yra panašios. |
| --- | --- |

(44)

Dvi suinteresuotosios šalys pareiškė, kad Turkija nebūtų tinkama panaši šalis, tačiau nepateikė jokių tai patvirtinančių įrodymų. Kita suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl panašios šalies pasirinkimo ir pasiūlė pasirinkti Indiją, nes Indijos išsivystymo lygis prilygstąs KLR, rinkos taip pat esą panašios, nes abiejose rinkose labai svarbus vėjo gaminamos energijos panaudojimas ir panašių rūšių produktai gaminami panašiu būdu. Be to, aprašant Indijos rinką buvo nurodyta, kad tai atvira rinka, į kurią daug importuojama. Galiausiai buvo paminėta, kad abiejų šalių galimybės gauti žaliavų yra panašios.

| (45) | Komisija paprašė bendradarbiauti panašaus produkto gamintojų Turkijoje, Kanadoje, JAV, Korėjos Respublikoje ir Indijoje. Tačiau norą bendradarbiauti pareiškė ir klausimyno atsakymą pateikė vienintelis Turkijos gamintojas. |
| --- | --- |

(45)

Komisija paprašė bendradarbiauti panašaus produkto gamintojų Turkijoje, Kanadoje, JAV, Korėjos Respublikoje ir Indijoje. Tačiau norą bendradarbiauti pareiškė ir klausimyno atsakymą pateikė vienintelis Turkijos gamintojas.

| (46) | Pripažinta, kad Turkija yra panaši šalis, kurios vidaus rinkoje parduotas kiekis yra tipiškas. Tačiau reikėtų apskaičiuoti vienos rūšies panašaus produkto, kuris Turkijoje negaminamas, normaliąją vertę. Taip pat reikia pažymėti, kad iš Turkijos importuojamų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų antidempingo tyrimo galima spręsti, kad Turkijos vidaus rinkoje galbūt smukdomos kainos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad Turkija buvo vienintelė bendradarbiauti šiame tyrime sutikusi šalis, preliminariai nuspręsta Turkiją laikyti panašia šalimi. |
| --- | --- |

(46)

Pripažinta, kad Turkija yra panaši šalis, kurios vidaus rinkoje parduotas kiekis yra tipiškas. Tačiau reikėtų apskaičiuoti vienos rūšies panašaus produkto, kuris Turkijoje negaminamas, normaliąją vertę. Taip pat reikia pažymėti, kad iš Turkijos importuojamų ištisinių gijų stiklo pluošto produktų antidempingo tyrimo galima spręsti, kad Turkijos vidaus rinkoje galbūt smukdomos kainos. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad Turkija buvo vienintelė bendradarbiauti šiame tyrime sutikusi šalis, preliminariai nuspręsta Turkiją laikyti panašia šalimi.

b)   Normaliosios vertės nustatymas

| (47) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo, laikantis bendrovių grupei, kuriai suteiktas RER, taikomų pirmiau aprašytų bendrųjų metodų. Jei visų rūšių panašaus produkto pardavimas panašios šalies vidaus rinkoje buvo nuostolingas arba panašių rūšių nebuvo parduota, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(47)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo, laikantis bendrovių grupei, kuriai suteiktas RER, taikomų pirmiau aprašytų bendrųjų metodų. Jei visų rūšių panašaus produkto pardavimas panašios šalies vidaus rinkoje buvo nuostolingas arba panašių rūšių nebuvo parduota, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

4.   Eksporto kaina

| (48) | Dauguma atvejų nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(48)

Dauguma atvejų nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Sąjungos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (49) | Nustatyta, kad vieno eksportuojančio gamintojo nedidelis eksportui parduotas kiekis buvo skirtas uždaram naudojimui, todėl jis nebuvo naudojamas laikinajam dempingui apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(49)

Nustatyta, kad vieno eksportuojančio gamintojo nedidelis eksportui parduotas kiekis buvo skirtas uždaram naudojimui, todėl jis nebuvo naudojamas laikinajam dempingui apskaičiuoti.

5.   Palyginimas

| (50) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainų ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais. Buvo pakoreguotos netiesioginių mokesčių, vežimo jūrų laivais ir draudimo, krovinių vežimo eksportuojančioje šalyje, prekybos lygio (dėl skirtingų platinimo kanalų), garantijų išlaidos, kreditų sąnaudos ir banko mokesčiai. |
| --- | --- |

(50)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į kainų ir kainų palyginamumui įtakos turinčius skirtumus. Visais atvejais buvo atliktas atitinkamas koregavimas, kai buvo nustatyta, kad jis yra pagrįstas, tikslus ir paremtas patikrintais įrodymais. Buvo pakoreguotos netiesioginių mokesčių, vežimo jūrų laivais ir draudimo, krovinių vežimo eksportuojančioje šalyje, prekybos lygio (dėl skirtingų platinimo kanalų), garantijų išlaidos, kreditų sąnaudos ir banko mokesčiai.

6.   Dempingo skirtumai

| (51) | Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi. |
| --- | --- |

(51)

Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.

| (52) | Individualus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupės, kuriai buvo suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu. |
| --- | --- |

(52)

Individualus bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų grupės, kuriai buvo suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis vidutinės svertinės normaliosios vertės ir vidutinės svertinės eksporto kainos palyginimu.

| (53) | Atrinktų bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER arba IR, ir neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas kaip trijų atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių vidurkis. |
| --- | --- |

(53)

Atrinktų bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER arba IR, ir neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas kaip trijų atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių vidurkis.

| (54) | Kadangi tyrime bendradarbiavo daug bendrovių (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 100 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas naudojantis atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių nustatytu didžiausiu skirtumu. |
| --- | --- |

(54)

Kadangi tyrime bendradarbiavo daug bendrovių (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 100 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas naudojantis atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių nustatytu didžiausiu skirtumu.

| (55) | Remiantis tuo laikinieji dempingo lygiai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 43,6 % |
| Kitiems eksportuotojams | 43,6 % |

(55)

Remiantis tuo laikinieji dempingo lygiai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

New Changhai Group

8,5 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

43,6 %

Kitiems eksportuotojams

43,6 %

D.   ŽALA

1.   Sąjungos gamyba ir Sąjungos pramonė

| (56) | Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 11 gamintojų. Septyni iš tų vienuolikos gamintojų bendradarbiavo tyrime. Visi šie septyni gamintojai priklausė skundą pateikusiai grupei ir nustatyta, kad jie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Vienas iš likusių keturių Sąjungos gamintojų taip pat buvo skundo pateikėjas, du aktyviai pritarė skundui, o ketvirtasis skundui nei pritarė, nei prieštaravo. Todėl šie 11 gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė). |
| --- | --- |

(56)

Per TL Sąjungoje panašų produktą gamino 11 gamintojų. Septyni iš tų vienuolikos gamintojų bendradarbiavo tyrime. Visi šie septyni gamintojai priklausė skundą pateikusiai grupei ir nustatyta, kad jie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 90 %) viso panašaus produkto Sąjungoje. Vienas iš likusių keturių Sąjungos gamintojų taip pat buvo skundo pateikėjas, du aktyviai pritarė skundui, o ketvirtasis skundui nei pritarė, nei prieštaravo. Todėl šie 11 gamintojų sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje (toliau – Sąjungos pramonė).

| (57) | Kaip nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti trys gamintojai, pagaminantys 64 % Sąjungoje pagaminamo produkto. Kadangi du iš minėtų gamintojų buvo susijusių bendrovių grupės, turinčios keletą gamybos subjektų Sąjungoje, iš viso buvo atrinktos devynios atskiros bendrovės. |
| --- | --- |

(57)

Kaip nurodyta 13 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinkti trys gamintojai, pagaminantys 64 % Sąjungoje pagaminamo produkto. Kadangi du iš minėtų gamintojų buvo susijusių bendrovių grupės, turinčios keletą gamybos subjektų Sąjungoje, iš viso buvo atrinktos devynios atskiros bendrovės.

| (58) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrinktų Sąjungos gamintojų negalima laikyti Sąjungos pramone, nes visi jie turėjo susijusių Kinijos gamintojų, gaminančių nagrinėjamąjį produktą. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta, kad du iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų iš tiesų turėjo susijusių Kinijos gamintojų bendrovių. Tačiau nustatyta, kad, nepaisant šio ryšio, minėti du atrinkti Sąjungos gamintojai nesielgė taip, kad tyrimo išvados taptų nepatikimos. Kiekis, kurį šie Sąjungos gamintojai importavo iš savo susijusių KLR bendrovių, yra nedidelis (mažiau nei 4 % importo iš KLR kiekio). Be to, šį importą galima laikyti nežymiu palyginti su visu susijusių Sąjungos gamintojų, kurių jokiu būdu negalima laikyti importuotojais, nes jie aiškiai yra tikri stiklo pluošto gamintojai, pagamintu kiekiu. Galiausiai šis nedidelis importo kiekis nepadarė jokio poveikio su susijusiais Sąjungos gamintojais siejamiems žalos rodikliams. Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, Komisija nusprendė, kad nėra priežasčių kuriam nors iš atrinktų Sąjungos gamintojų netaikyti Sąjungos pramonės apibrėžties pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(58)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrinktų Sąjungos gamintojų negalima laikyti Sąjungos pramone, nes visi jie turėjo susijusių Kinijos gamintojų, gaminančių nagrinėjamąjį produktą. Atlikus tyrimą buvo patvirtinta, kad du iš trijų atrinktų Sąjungos gamintojų iš tiesų turėjo susijusių Kinijos gamintojų bendrovių. Tačiau nustatyta, kad, nepaisant šio ryšio, minėti du atrinkti Sąjungos gamintojai nesielgė taip, kad tyrimo išvados taptų nepatikimos. Kiekis, kurį šie Sąjungos gamintojai importavo iš savo susijusių KLR bendrovių, yra nedidelis (mažiau nei 4 % importo iš KLR kiekio). Be to, šį importą galima laikyti nežymiu palyginti su visu susijusių Sąjungos gamintojų, kurių jokiu būdu negalima laikyti importuotojais, nes jie aiškiai yra tikri stiklo pluošto gamintojai, pagamintu kiekiu. Galiausiai šis nedidelis importo kiekis nepadarė jokio poveikio su susijusiais Sąjungos gamintojais siejamiems žalos rodikliams. Atsižvelgdama į pateiktus argumentus, Komisija nusprendė, kad nėra priežasčių kuriam nors iš atrinktų Sąjungos gamintojų netaikyti Sąjungos pramonės apibrėžties pagal pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalį.

2.   Sąjungos suvartojimas

| (59) | Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu ir iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo kiekį. |
| --- | --- |

(59)

Sąjungos suvartojimas nustatytas remiantis Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotu kiekiu ir iš Eurostato gautais duomenimis apie Sąjungos rinkos importo kiekį.

| (60) | Nuo 2006 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas sumažėjo 24 %. Tačiau nuo 2007 m. iki pirmojo 2008 m. pusmečio suvartojimas šiek tiek išaugo.

  1   lentelė










  Sąjungos suvartojimas |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Vienetai (tonomis) | 982 831 | 1 043 611 | 1 035 795 | 748 045 |
| Indeksas | 100 | 106 | 105 | 76 |

(60)

Nuo 2006 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas sumažėjo 24 %. Tačiau nuo 2007 m. iki pirmojo 2008 m. pusmečio suvartojimas šiek tiek išaugo.

1   lentelė

Sąjungos suvartojimas

2006

2007

2008

TL

Vienetai (tonomis)

982 831

1 043 611

1 035 795

748 045

Indeksas

100

106

105

76

3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

3.1.   Importo dempingo kaina kiekis

| (61) | Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR kiekis Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu žymiai didėjo. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš KLR padidėjo daugiau nei 50 %. 2006–2008 m. laikotarpiu importas iš KLR išaugo daugiau nei dvigubai. Per TL minėtas importo kiekis sumažėjo, palyginti su 2008 m., tačiau sumažėjimo rodiklis (25 %) buvo mažesnis nei suvartojimo sumažėjimas (28 %).

  2   lentelė










  Importas iš KLR (kiekis) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Vienetai (tonomis) | 77 283 | 122 190 | 155 875 | 116 413 |
| Indeksas | 100 | 158 | 202 | 151 |

(61)

Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR kiekis Sąjungos rinkoje nagrinėjamuoju laikotarpiu žymiai didėjo. Iš viso per nagrinėjamąjį laikotarpį importas iš KLR padidėjo daugiau nei 50 %. 2006–2008 m. laikotarpiu importas iš KLR išaugo daugiau nei dvigubai. Per TL minėtas importo kiekis sumažėjo, palyginti su 2008 m., tačiau sumažėjimo rodiklis (25 %) buvo mažesnis nei suvartojimo sumažėjimas (28 %).

2   lentelė

Importas iš KLR (kiekis)

2006

2007

2008

TL

Vienetai (tonomis)

77 283

122 190

155 875

116 413

Indeksas

100

158

202

151

3.2.   Importo dempingo kaina rinkos dalis

| (62) | Importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo. Per TL Kinijos importo rinkos dalis sudarė 15,6 %, o tai buvo beveik dvigubai daugiau nei 2006 m.

  3   lentelė










  Importas iš KLR (rinkos dalis) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Rinkos dalis (%) | 7,9 % | 11,7 % | 15,0 % | 15,6 % |
| Indeksas | 100 | 149 | 191 | 198 |

(62)

Importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo. Per TL Kinijos importo rinkos dalis sudarė 15,6 %, o tai buvo beveik dvigubai daugiau nei 2006 m.

3   lentelė

Importas iš KLR (rinkos dalis)

2006

2007

2008

TL

Rinkos dalis (%)

7,9 %

11,7 %

15,0 %

15,6 %

Indeksas

100

149

191

198

3.3.   Kainos

a)   Kainų raida

| (63) | Toliau lentelėje pateikiama Eurostato nurodyta vidutinė importo iš KLR dempingo kaina Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. Vidutinė importo iš KLR kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės liko nepakitusi. Ji tokia išliko nepaisant to, kad žaliavų, naudojamų ištisinių gijų stiklo pluoštams gaminti, kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai nukrito (taip pat žr. 18 lentelę).

  4   lentelė










  Importas iš KLR (kainos) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 930 | 936 | 970 | 943 |
| Indeksas | 100 | 101 | 104 | 101 |

(63)

Toliau lentelėje pateikiama Eurostato nurodyta vidutinė importo iš KLR dempingo kaina Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. Vidutinė importo iš KLR kaina nagrinėjamuoju laikotarpiu iš esmės liko nepakitusi. Ji tokia išliko nepaisant to, kad žaliavų, naudojamų ištisinių gijų stiklo pluoštams gaminti, kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu smarkiai nukrito (taip pat žr. 18 lentelę).

4   lentelė

Importas iš KLR (kainos)

2006

2007

2008

TL

Vidutinė kaina (EUR/t)

930

936

970

943

Indeksas

100

101

104

101

b)   Priverstinis kainų mažinimas

| (64) | Kainų palyginimas pagal rūšį buvo atliktas lyginant Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas ir Sąjungos gamintojų pardavimo kainas Sąjungoje. Todėl lygintos atrinktų Sąjungos gamintojų kainos nesusijusiems pirkėjams ir nagrinėjamosios šalies atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į prekybos lygio ir sąnaudų po importo skirtumus. |
| --- | --- |

(64)

Kainų palyginimas pagal rūšį buvo atliktas lyginant Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas ir Sąjungos gamintojų pardavimo kainas Sąjungoje. Todėl lygintos atrinktų Sąjungos gamintojų kainos nesusijusiems pirkėjams ir nagrinėjamosios šalies atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į prekybos lygio ir sąnaudų po importo skirtumus.

| (65) | Palyginus nustatyta, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Sąjungoje buvo parduodamas kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 23–39 %. |
| --- | --- |

(65)

Palyginus nustatyta, kad per TL KLR kilmės nagrinėjamasis produktas Sąjungoje buvo parduodamas kainomis, dėl kurių Sąjungos pramonės kainos priverstinai sumažintos 23–39 %.

4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.1.   Preliminarios pastabos

| (66) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti duomenys susiję su visos Sąjungos pramonės pardavimu ir rinkos dalimis bei visais kitais atrinktų gamintojų rodikliais. |
| --- | --- |

(66)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Sąjungos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti duomenys susiję su visos Sąjungos pramonės pardavimu ir rinkos dalimis bei visais kitais atrinktų gamintojų rodikliais.

4.2.   Gamyba

| (67) | Sąjungos gamybos apimtis 2006–2008 m. laikotarpiu beveik nekito, tačiau per TL ji labai sumažėjo.

  5   lentelė










  Sąjungos pramonė. Gamyba |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Vienetai (tonomis) | 495 942 | 508 837 | 502 729 | 312 824 |
| Indeksas | 100 | 103 | 101 | 63 |

(67)

Sąjungos gamybos apimtis 2006–2008 m. laikotarpiu beveik nekito, tačiau per TL ji labai sumažėjo.

5   lentelė

Sąjungos pramonė. Gamyba

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Vienetai (tonomis)

495 942

508 837

502 729

312 824

Indeksas

100

103

101

63

4.3.   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (68) | Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų raida:

  6   lentelė










  Sąjungos pramonė. Gamybos pajėgumai |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Pajėgumai (tonomis) | 575 900 | 573 600 | 585 350 | 510 700 |
| Indeksas | 100 | 100 | 102 | 89 |
| Pajėgumų naudojimas (%) | 86 % | 89 % | 86 % | 61 % |
| Indeksas | 100 | 103 | 100 | 71 |

(68)

Sąjungos pramonės gamybos pajėgumų raida:

6   lentelė

Sąjungos pramonė. Gamybos pajėgumai

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Pajėgumai (tonomis)

575 900

573 600

585 350

510 700

Indeksas

100

100

102

89

Pajėgumų naudojimas (%)

86 %

89 %

86 %

61 %

Indeksas

100

103

100

71

| (69) | Gamybos pajėgumai per TL buvo sumažinti. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad dėl importo iš KLR dempingo kaina smuko kainos ir mažėjo rinkos dalys, keletas gamybos linijų buvo išmontuota, laikinai sustabdyta arba jų veikimas apribotas. Nors gamybos pajėgumai sumažėjo, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 86 iki 61 %, t. y. 29 %. |
| --- | --- |

(69)

Gamybos pajėgumai per TL buvo sumažinti. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad dėl importo iš KLR dempingo kaina smuko kainos ir mažėjo rinkos dalys, keletas gamybos linijų buvo išmontuota, laikinai sustabdyta arba jų veikimas apribotas. Nors gamybos pajėgumai sumažėjo, pajėgumų naudojimas sumažėjo nuo 86 iki 61 %, t. y. 29 %.

4.4.   Atsargos

| (70) | Toliau lentelėje matyti, kad 2007 m., kai vartojimas buvo didžiausias, atsargos sumažėjo, bet 2008 m., dėl staigaus paklausos smukimo tų metų paskutinį ketvirtį, jos labai išaugo. Per TL atsargų lygis vėl tapo normalus.

  7   lentelė










  Sąjungos pramonė. Atsargos |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Vienetai (tonomis) | 88 968 | 73 018 | 123 910 | 82 160 |
| Indeksas | 100 | 82 | 139 | 92 |

(70)

Toliau lentelėje matyti, kad 2007 m., kai vartojimas buvo didžiausias, atsargos sumažėjo, bet 2008 m., dėl staigaus paklausos smukimo tų metų paskutinį ketvirtį, jos labai išaugo. Per TL atsargų lygis vėl tapo normalus.

7   lentelė

Sąjungos pramonė. Atsargos

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Vienetai (tonomis)

88 968

73 018

123 910

82 160

Indeksas

100

82

139

92

4.5.   Pardavimo kiekis (visos Sąjungos pramonės)

| (71) | Visų Sąjungos gamintojų ES rinkoje parduoto kiekio, įskaitant pardavimą uždarajam naudojimui, raida:

  8   lentelė










  Sąjungos pramonė. ES pardavimas (kiekis) |
| --- | --- |
| Visi ES gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Vienetai (tonomis) | 737 818 | 743 784 | 706 746 | 520 064 |
| Indeksas | 100 | 101 | 96 | 70 |

(71)

Visų Sąjungos gamintojų ES rinkoje parduoto kiekio, įskaitant pardavimą uždarajam naudojimui, raida:

8   lentelė

Sąjungos pramonė. ES pardavimas (kiekis)

Visi ES gamintojai

2006

2007

2008

TL

Vienetai (tonomis)

737 818

743 784

706 746

520 064

Indeksas

100

101

96

70

| (72) | Visos Sąjungos pramonės pardavimo kiekis sumažėjo 30 %. Nors Sąjungos suvartojimas 2007 m. padidėjo 6 % (žr. 1 lentelę), Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis padidėjo tik 1 %. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė tuo laikotarpiu naudos iš padidėjusio suvartojimo negalėjo turėti. Vėliau, 2008 m. ir per TL, Sąjungos pardavimo kiekis labai sumažėjo. |
| --- | --- |

(72)

Visos Sąjungos pramonės pardavimo kiekis sumažėjo 30 %. Nors Sąjungos suvartojimas 2007 m. padidėjo 6 % (žr. 1 lentelę), Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduotas nagrinėjamojo produkto kiekis padidėjo tik 1 %. Tai reiškia, kad Sąjungos pramonė tuo laikotarpiu naudos iš padidėjusio suvartojimo negalėjo turėti. Vėliau, 2008 m. ir per TL, Sąjungos pardavimo kiekis labai sumažėjo.

4.6.   Rinkos dalis (visos Sąjungos pramonės)

| (73) | Sąjungos rinkos dalis 2007 ir 2008 m. labai sumažėjo, o per TL šiek tiek atsigavo. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė iš viso neteko 5,6 procentinių punktų rinkos dalies, o importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo, kaip matyti iš 3 lentelės.

  9   lentelė










  Sąjungos pramonė. ES rinkos dalis |
| --- | --- |
| Visi ES gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| ES rinkos dalis (%) | 75,1 % | 71,3 % | 68,2 % | 69,5 % |
| Indeksas | 100 | 95 | 91 | 93 |

(73)

Sąjungos rinkos dalis 2007 ir 2008 m. labai sumažėjo, o per TL šiek tiek atsigavo. Tačiau nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė iš viso neteko 5,6 procentinių punktų rinkos dalies, o importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu beveik padvigubėjo, kaip matyti iš 3 lentelės.

9   lentelė

Sąjungos pramonė. ES rinkos dalis

Visi ES gamintojai

2006

2007

2008

TL

ES rinkos dalis (%)

75,1 %

71,3 %

68,2 %

69,5 %

Indeksas

100

95

91

93

4.7.   Pardavimo kainos

| (74) | Iš toliau lentelėje pateiktų vidutinių pardavimo kainų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei nepavyko padidinti pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų. Priešingai, vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 2 %, ir tai dar labiau stebina atsižvelgiant į didėjančias žaliavų kainas. Sąjungos pramonė neturėjo galimybės perkelti padidėjusių žaliavų kainų padidindama pardavimo kainas, nes dėl importo iš KLR dempingo kaina Sąjungos rinkoje buvo daromas spaudimas kainų lygiui.

  10   lentelė










  Sąjungos pramonė. ES pardavimas (vidutinės kainos) |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| EUR/tona | 1 179 | 1 166 | 1 192 | 1 159 |
| Indeksas | 100 | 99 | 101 | 98 |

(74)

Iš toliau lentelėje pateiktų vidutinių pardavimo kainų matyti, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei nepavyko padidinti pardavimo nesusijusiems pirkėjams kainų. Priešingai, vidutinės pardavimo kainos sumažėjo 2 %, ir tai dar labiau stebina atsižvelgiant į didėjančias žaliavų kainas. Sąjungos pramonė neturėjo galimybės perkelti padidėjusių žaliavų kainų padidindama pardavimo kainas, nes dėl importo iš KLR dempingo kaina Sąjungos rinkoje buvo daromas spaudimas kainų lygiui.

10   lentelė

Sąjungos pramonė. ES pardavimas (vidutinės kainos)

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

EUR/tona

1 179

1 166

1 192

1 159

Indeksas

100

99

101

98

4.8.   Užimtumas

| (75) | Iš Sąjungos gamintojų užimtumo lygio matyti, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu racionalizavo gamybą, kad sumažintų gamybos sąnaudas ir kompensuotų padidėjusias žaliavų sąnaudas. Iš tiesų, per visą laikotarpį darbuotojų skaičius sumažėjo 20 procentinių punktų: nuo 2007 m. iki TL pabaigos sumažėjimas buvo didžiausias – 15 procentinių punktų.

  11   lentelė










  Sąjungos pramonė. Užimtumas |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Darbuotojų skaičius | 4 114 | 3 890 | 3 705 | 3 302 |
| Indeksas | 100 | 95 | 90 | 80 |

(75)

Iš Sąjungos gamintojų užimtumo lygio matyti, kad Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu racionalizavo gamybą, kad sumažintų gamybos sąnaudas ir kompensuotų padidėjusias žaliavų sąnaudas. Iš tiesų, per visą laikotarpį darbuotojų skaičius sumažėjo 20 procentinių punktų: nuo 2007 m. iki TL pabaigos sumažėjimas buvo didžiausias – 15 procentinių punktų.

11   lentelė

Sąjungos pramonė. Užimtumas

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Darbuotojų skaičius

4 114

3 890

3 705

3 302

Indeksas

100

95

90

80

4.9.   Našumas

| (76) | Kadangi Sąjungos pramonė dėjo daug pastangų, kaip aprašyta ankstesnėje konstatuojamoje dalyje, 2007 ir 2008 m. Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas labai išaugo. Šie teigiami pokyčiai per TL pakrypo kita linkme: nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas bendrai sumažėjo 21 %. Taip iš dalies atsitiko dėl paklausos nuosmukio ir dėl importo iš KLR dempingo kaina, verčiančio smarkiai mažinti Sąjungos pramonės kainas, todėl gamyba labai sumažėjo ir padidėjo užimtumas vienam pagaminto stiklo pluošto vienetui.

  12   lentelė










  Sąjungos pramonė. Našumas |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Kiekis tonomis, tenkantis vienam darbuotojui | 121 | 131 | 136 | 95 |
| Indeksas | 100 | 108 | 113 | 79 |

(76)

Kadangi Sąjungos pramonė dėjo daug pastangų, kaip aprašyta ankstesnėje konstatuojamoje dalyje, 2007 ir 2008 m. Sąjungos gamintojų darbuotojų našumas labai išaugo. Šie teigiami pokyčiai per TL pakrypo kita linkme: nagrinėjamuoju laikotarpiu našumas bendrai sumažėjo 21 %. Taip iš dalies atsitiko dėl paklausos nuosmukio ir dėl importo iš KLR dempingo kaina, verčiančio smarkiai mažinti Sąjungos pramonės kainas, todėl gamyba labai sumažėjo ir padidėjo užimtumas vienam pagaminto stiklo pluošto vienetui.

12   lentelė

Sąjungos pramonė. Našumas

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Kiekis tonomis, tenkantis vienam darbuotojui

121

131

136

95

Indeksas

100

108

113

79

4.10.   Darbo užmokestis

| (77) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei pavyko kontroliuoti darbo sąnaudų raidą. Iš tiesų, toliau pateiktoje lentelėje matyti, kad vidutinis metinis darbo užmokestis 2007 ir 2008 m. kiek padidėjo, bet per TL – sumažėjo. Per visą laikotarpį vieneto darbo sąnaudos sumažėjo 3 %. Tačiau šis sumažėjimas būtų buvęs akivaizdesnis, jei išeitinės išmokos nebūtų įtrauktos į toliau nurodytas sumas.

  13   lentelė










  Sąjungos pramonė. Darbo sąnaudos |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Metinis darbo užmokestis (EUR) | 42 649 | 43 257 | 43 991 | 41 394 |
| Indeksas | 100 | 101 | 103 | 97 |

(77)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonei pavyko kontroliuoti darbo sąnaudų raidą. Iš tiesų, toliau pateiktoje lentelėje matyti, kad vidutinis metinis darbo užmokestis 2007 ir 2008 m. kiek padidėjo, bet per TL – sumažėjo. Per visą laikotarpį vieneto darbo sąnaudos sumažėjo 3 %. Tačiau šis sumažėjimas būtų buvęs akivaizdesnis, jei išeitinės išmokos nebūtų įtrauktos į toliau nurodytas sumas.

13   lentelė

Sąjungos pramonė. Darbo sąnaudos

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Metinis darbo užmokestis (EUR)

42 649

43 257

43 991

41 394

Indeksas

100

101

103

97

4.11.   Pelningumas ir investicijų grąža (IG)

| (78) | Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nustatant Sąjungos gamintojų pelningumą patikrinti skaičiai buvo pakoreguoti, kad šiam tyrimui nepadarytų įtakos neįprastos konkrečiose bendrovėse susiklosčiusios aplinkybės, turėjusios neproporcingą poveikį duomenims apie tų bendrovių pelną svarstomuoju laikotarpiu. Po šių koregavimų atrinktų gamintojų su panašaus produkto pardavimu susijusio pelningumo ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokia:

  14   lentelė










  Sąjungos pramonė. Pelningumas ir investicijų grąža (IG) |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Grynasis pelnas (% nuo apyvartos) | 0,3 % | 4,7 % | 3,5 % | –15,0 % |
| Investicijų grąža | 2,5 % | 6,2 % | 3,0 % | –16,8 % |

(78)

Sąjungos pramonės pelningumas nustatytas ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą, išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. Nustatant Sąjungos gamintojų pelningumą patikrinti skaičiai buvo pakoreguoti, kad šiam tyrimui nepadarytų įtakos neįprastos konkrečiose bendrovėse susiklosčiusios aplinkybės, turėjusios neproporcingą poveikį duomenims apie tų bendrovių pelną svarstomuoju laikotarpiu. Po šių koregavimų atrinktų gamintojų su panašaus produkto pardavimu susijusio pelningumo ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo tokia:

14   lentelė

Sąjungos pramonė. Pelningumas ir investicijų grąža (IG)

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Grynasis pelnas (% nuo apyvartos)

0,3 %

4,7 %

3,5 %

–15,0 %

Investicijų grąža

2,5 %

6,2 %

3,0 %

–16,8 %

| (79) | Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Sąjungos pramonė didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį gavo nedidelį pelną, išskyrus 2007 m., kai vidutinis pelningumo lygis pasiekė 4,7 %. Per TL pelnas virto didžiuliais nuostoliais: Sąjungos vidutinis nuostolių lygis buvo 15 %. |
| --- | --- |

(79)

Kaip matyti iš pirmiau pateiktos lentelės, Sąjungos pramonė didžiąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį gavo nedidelį pelną, išskyrus 2007 m., kai vidutinis pelningumo lygis pasiekė 4,7 %. Per TL pelnas virto didžiuliais nuostoliais: Sąjungos vidutinis nuostolių lygis buvo 15 %.

| (80) | Panašu, kad investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Iš viso visą nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža buvo nedidelė, išskyrus 2007 m. Galiausiai per TL Sąjungos investicijų grąža sumažėjo iki – 16,8 %. |
| --- | --- |

(80)

Panašu, kad investicijų grąža (IG), išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelno dydžiu, kito taip pat, kaip pelningumas. Iš viso visą nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų grąža buvo nedidelė, išskyrus 2007 m. Galiausiai per TL Sąjungos investicijų grąža sumažėjo iki – 16,8 %.

| (81) | Pirmiau aprašyta finansinė padėtis buvo pažeidžiama, nepaisant 2006–2008 m. laikotarpiu išaugusio suvartojimo, kaip aprašyta 60 konstatuojamojoje dalyje, ir Sąjungos pramonės pastangų racionalizuoti gamybos sąnaudas, kaip aprašyta 76 ir 77 konstatuojamosiose dalyse. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl smarkiai padidėjusio importo iš KLR mažomis dempingo kainomis kiekio buvo padarytas poveikis Sąjungos pramonės pardavimo kiekiui ir labai sumažėjo kainos. Šie veiksniai turėjo įtakos Sąjungos pramonės finansinei padėčiai. Šį faktą labiausiai išryškina 15 % nuostoliai per TL. |
| --- | --- |

(81)

Pirmiau aprašyta finansinė padėtis buvo pažeidžiama, nepaisant 2006–2008 m. laikotarpiu išaugusio suvartojimo, kaip aprašyta 60 konstatuojamojoje dalyje, ir Sąjungos pramonės pastangų racionalizuoti gamybos sąnaudas, kaip aprašyta 76 ir 77 konstatuojamosiose dalyse. Nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl smarkiai padidėjusio importo iš KLR mažomis dempingo kainomis kiekio buvo padarytas poveikis Sąjungos pramonės pardavimo kiekiui ir labai sumažėjo kainos. Šie veiksniai turėjo įtakos Sąjungos pramonės finansinei padėčiai. Šį faktą labiausiai išryškina 15 % nuostoliai per TL.

4.12.   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

| (82) | Iš einamosios veiklos gaunamų grynųjų pinigų srauto raida:

  15   lentelė










  Sąjungos pramonė. Grynųjų pinigų srautas |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | 34 261 986 | 17 230 139 | 7 452 912 | –22 001 723 |
| Indeksas | 100 | 50 | 22 | –64 |

(82)

Iš einamosios veiklos gaunamų grynųjų pinigų srauto raida:

15   lentelė

Sąjungos pramonė. Grynųjų pinigų srautas

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

34 261 986

17 230 139

7 452 912

–22 001 723

Indeksas

100

50

22

–64

| (83) | Pirmiau lentelėje pateikti duomenys patvirtina, kad 2006–2008 m. laikotarpiu Sąjungos pramonės finansinė padėtis buvo pažeidžiama ir per TL ji dar labiau pablogėjo. |
| --- | --- |

(83)

Pirmiau lentelėje pateikti duomenys patvirtina, kad 2006–2008 m. laikotarpiu Sąjungos pramonės finansinė padėtis buvo pažeidžiama ir per TL ji dar labiau pablogėjo.

4.13.   Investicijos

| (84) | Atrinktų gamintojų investicijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  16   lentelė










  Sąjungos pramonė. Investicijos |
| --- | --- |
| Atrinkti gamintojai | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Grynosios investicijos (EUR) | 40 089 991 | 20 804 311 | 43 613 463 | 28 387 044 |
| Indeksas | 100 | 52 | 109 | 71 |

(84)

Atrinktų gamintojų investicijų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

16   lentelė

Sąjungos pramonė. Investicijos

Atrinkti gamintojai

2006

2007

2008

TL

Grynosios investicijos (EUR)

40 089 991

20 804 311

43 613 463

28 387 044

Indeksas

100

52

109

71

| (85) | 2006–2008 m. laikotarpiu – didžiausio pakilimo metais – investicijų lygis, kalbant apie krosnių atstatymą, buvo pakankamai aukštas. Šioje kapitalui imlioje pramonėje krosnys turi būti atstatomos kas 7–10 metų, o su tuo susijusios sąnaudos gali siekti 8–13 mln. EUR (ribos nurodytos dėl konfidencialumo). Didelė dalis kitų, labiau struktūrinių investicijų, susijusi su įvorių lydinių suvartojimu ir vėlesniu įvorių atnaujinimu. |
| --- | --- |

(85)

2006–2008 m. laikotarpiu – didžiausio pakilimo metais – investicijų lygis, kalbant apie krosnių atstatymą, buvo pakankamai aukštas. Šioje kapitalui imlioje pramonėje krosnys turi būti atstatomos kas 7–10 metų, o su tuo susijusios sąnaudos gali siekti 8–13 mln. EUR (ribos nurodytos dėl konfidencialumo). Didelė dalis kitų, labiau struktūrinių investicijų, susijusi su įvorių lydinių suvartojimu ir vėlesniu įvorių atnaujinimu.

4.14.   Faktinio dempingo skirtumo dydis

| (86) | Importo iš KLR dempingo dydis, kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, yra labai didelis. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekį, rinkos dalį ir kainas, dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(86)

Importo iš KLR dempingo dydis, kaip nurodyta 55 konstatuojamojoje dalyje, yra labai didelis. Atsižvelgiant į importo dempingo kaina kiekį, rinkos dalį ir kainas, dempingo skirtumų poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

5.   Išvada dėl žalos

| (87) | Nepaisant didelių Sąjungos pramonės pastangų padidinti savo konkurencingumą, dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu blogėjo. Tai ypač aiškiai matyti nagrinėjant rodiklius, susijusius su finansine Sąjungos pramonės padėtimi, visų pirma su investicijų grąža, grynųjų pinigų srautu ir pelningumu, kurie visi itin ryškiai pakito. Be to, gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo kiekio ir rinkos dalių rodikliai taip pat patvirtino aiškią blogėjimo tendenciją. |
| --- | --- |

(87)

Nepaisant didelių Sąjungos pramonės pastangų padidinti savo konkurencingumą, dauguma žalos rodiklių, susijusių su Sąjungos pramone, nagrinėjamuoju laikotarpiu blogėjo. Tai ypač aiškiai matyti nagrinėjant rodiklius, susijusius su finansine Sąjungos pramonės padėtimi, visų pirma su investicijų grąža, grynųjų pinigų srautu ir pelningumu, kurie visi itin ryškiai pakito. Be to, gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo kiekio ir rinkos dalių rodikliai taip pat patvirtino aiškią blogėjimo tendenciją.

| (88) | Tuo pačiu metu dėl stiklo pluošto importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos iki 39 % ir Sąjungos pramonė per mažiau nei ketverius metus neteko 5 procentinių punktų rinkos dalies. |
| --- | --- |

(88)

Tuo pačiu metu dėl stiklo pluošto importo iš KLR Sąjungos pramonės kainos per TL buvo priverstinai sumažintos iki 39 % ir Sąjungos pramonė per mažiau nei ketverius metus neteko 5 procentinių punktų rinkos dalies.

| (89) | Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad Sąjungos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

E.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (90) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(90)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kaina Sąjungos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Sąjungos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta dėl tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta importui dempingo kainomis.

2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (91) | Nuo 2006 m. iki TL pabaigos nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina kiekis išaugo 51 %, todėl Sąjungos rinkos dalis išaugo 98 %: nuo 7,9 % iki 15,6 %. |
| --- | --- |

(91)

Nuo 2006 m. iki TL pabaigos nagrinėjamojo produkto importo dempingo kaina kiekis išaugo 51 %, todėl Sąjungos rinkos dalis išaugo 98 %: nuo 7,9 % iki 15,6 %.

| (92) | Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kaina padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su daugumos Sąjungos pramonės žalos rodiklių prastėjimo tendencija. Sąjungos pramonė neteko 5,6 procentinių punktų rinkos dalies, o jos pardavimo kainos dėl importo dempingo kaina Sąjungos rinkoje daromo spaudimo kainoms sumažėjo 2 %. Kadangi kainos buvo stipriai priverstinai mažinamos, Sąjungos pramonei nepavyko perkelti gamybos sąnaudų pakankamai padidinant pardavimo kainas, todėl pelningumo lygis buvo mažas, o per TL – neigiamas. |
| --- | --- |

(92)

Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR dempingo kaina padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu sutapo su daugumos Sąjungos pramonės žalos rodiklių prastėjimo tendencija. Sąjungos pramonė neteko 5,6 procentinių punktų rinkos dalies, o jos pardavimo kainos dėl importo dempingo kaina Sąjungos rinkoje daromo spaudimo kainoms sumažėjo 2 %. Kadangi kainos buvo stipriai priverstinai mažinamos, Sąjungos pramonei nepavyko perkelti gamybos sąnaudų pakankamai padidinant pardavimo kainas, todėl pelningumo lygis buvo mažas, o per TL – neigiamas.

| (93) | Taip pat reikia pažymėti, kad importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis net per TL nesiliovė didėti. Kitaip tariant, kaip ir minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR dempingo kaina kiekis mažėjo lėčiau nei Sąjungos suvartojimas. |
| --- | --- |

(93)

Taip pat reikia pažymėti, kad importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis net per TL nesiliovė didėti. Kitaip tariant, kaip ir minėta 62 konstatuojamojoje dalyje, importo iš KLR dempingo kaina kiekis mažėjo lėčiau nei Sąjungos suvartojimas.

| (94) | Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio nėra. Viename iš pateiktų argumentų buvo teigiama, kad Kinijos ir Sąjungos pardavimo kainų skirtumas visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo pakankamai pastovus, o Sąjungos pramonės pelningumas tuo pačiu metu svyravo. Šiuo atžvilgiu reikia nepamiršti, kad Sąjungos pramonei stiprų spaudimą darė ne tik kainų lygis, bet ir taip jau mažomis dempingo kainomis importuojamų produktų kiekis. Be to, net jeigu sunkiai Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turėjo ir kiti veiksniai, kurie taip pat padarė tam tikrą įtaką Sąjungos pramonės pelningumo raidai, pastarieji jokiu būdu nesumažina importo iš KLR dempingo kaina poveikio, dėl kurio Sąjungos kainos buvo nuolat priverstinai mažinamos, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant pokyčių rinkoje, kaip, pvz., didėjantis ar mažėjantis suvartojimas arba žaliavų kainų pokyčiai, tai vyko pakankamai pastoviai. |
| --- | --- |

(94)

Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinio ryšio nėra. Viename iš pateiktų argumentų buvo teigiama, kad Kinijos ir Sąjungos pardavimo kainų skirtumas visą nagrinėjamąjį laikotarpį buvo pakankamai pastovus, o Sąjungos pramonės pelningumas tuo pačiu metu svyravo. Šiuo atžvilgiu reikia nepamiršti, kad Sąjungos pramonei stiprų spaudimą darė ne tik kainų lygis, bet ir taip jau mažomis dempingo kainomis importuojamų produktų kiekis. Be to, net jeigu sunkiai Sąjungos pramonės padėčiai įtakos turėjo ir kiti veiksniai, kurie taip pat padarė tam tikrą įtaką Sąjungos pramonės pelningumo raidai, pastarieji jokiu būdu nesumažina importo iš KLR dempingo kaina poveikio, dėl kurio Sąjungos kainos buvo nuolat priverstinai mažinamos, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant pokyčių rinkoje, kaip, pvz., didėjantis ar mažėjantis suvartojimas arba žaliavų kainų pokyčiai, tai vyko pakankamai pastoviai.

| (95) | Pateiktas panašus argumentas dėl tariamai nesamo Sąjungos pramonės pelningumo rodiklių ir jos rinkos dalies pokyčių ryšio. Iš tiesų, Sąjungos pramonės pelningumo lygis 2006–2007 m. laikotarpiu laikinai pagerėjo, nepaisant jos rinkos dalies sumažėjimo. Tai iš dalies galima paaiškinti tuo, kad 2007 m. Sąjungos rinkos sąlygos pagerėjo (žr. 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytą 6 % išaugusį Sąjungos suvartojimą). Tačiau dar svarbiau, kad 2006 ir 2007 m. Sąjungos pramonė dėmesį sutelkė į savo gamybos racionalizavimą mažindama gamybos sąnaudas, o tai taip pat turėjo poveikį jos pelningumo lygiui. Taip pat galima pateikti pavyzdį, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o pelningumas sumažėjo net iki 15 % nuostolių. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis taip pat išaugo ir dėl jo Sąjungos pardavimo kainos tebebuvo priverstinai mažinamos. Dėl to Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. Iš tiesų, iš pirmiau aprašytų atvejų matyti, kad vertinant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonės būklei negalima nagrinėti vieno ar dviejų rodiklių atskirai. |
| --- | --- |

(95)

Pateiktas panašus argumentas dėl tariamai nesamo Sąjungos pramonės pelningumo rodiklių ir jos rinkos dalies pokyčių ryšio. Iš tiesų, Sąjungos pramonės pelningumo lygis 2006–2007 m. laikotarpiu laikinai pagerėjo, nepaisant jos rinkos dalies sumažėjimo. Tai iš dalies galima paaiškinti tuo, kad 2007 m. Sąjungos rinkos sąlygos pagerėjo (žr. 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytą 6 % išaugusį Sąjungos suvartojimą). Tačiau dar svarbiau, kad 2006 ir 2007 m. Sąjungos pramonė dėmesį sutelkė į savo gamybos racionalizavimą mažindama gamybos sąnaudas, o tai taip pat turėjo poveikį jos pelningumo lygiui. Taip pat galima pateikti pavyzdį, kad nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos pramonės rinkos dalis šiek tiek padidėjo, o pelningumas sumažėjo net iki 15 % nuostolių. Tačiau tuo pačiu laikotarpiu importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalis taip pat išaugo ir dėl jo Sąjungos pardavimo kainos tebebuvo priverstinai mažinamos. Dėl to Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. Iš tiesų, iš pirmiau aprašytų atvejų matyti, kad vertinant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonės būklei negalima nagrinėti vieno ar dviejų rodiklių atskirai.

| (96) | Remiantis pirmiau pateiktais argumentais daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR mažomis dempingo kainomis, kuris į Sąjungos rinką pateko dideliais ir nuolat augančiais kiekiais ir dėl kurio Sąjungos pramonės kainos visu nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo smarkiai priverstinai mažinamos, darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(96)

Remiantis pirmiau pateiktais argumentais daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR mažomis dempingo kainomis, kuris į Sąjungos rinką pateko dideliais ir nuolat augančiais kiekiais ir dėl kurio Sąjungos pramonės kainos visu nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo smarkiai priverstinai mažinamos, darė didelį neigiamą poveikį Sąjungos pramonės ekonominei padėčiai.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Importas iš trečiųjų šalių

| (97) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nedidelis. Visa importo iš kitų nei KLR šalių rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais: nuo 17 iki 15 %. Antros pagal importuojamų produktų kiekį šalies Norvegijos rinkos dalis per TL sudarė 3,3 %. Turkijos rinkos dalis per TL buvo 2,5 %, o ketvirtos pagal importo kiekį šalies JAV rinkos dalis per TL buvo mažesnė nei 2 %.

  17   lentelė











  Importas iš kitų šalių |
| --- | --- |
| Šalis | | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Norvegija | Kiekis (tonomis) | 34 990 | 28 834 | 35 410 | 24 993 |
| Rinkos dalis (%) | 3,6 % | 2,8 % | 3,4 % | 3,3 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 254 | 1 412 | 1 360 | 1 256 |
| Turkija | Kiekis (tonomis) | 28 981 | 25 035 | 20 658 | 18 874 |
| Rinkos dalis (%) | 2,9 % | 2,4 % | 2,0 % | 2,5 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 097 | 1 155 | 1 202 | 1 077 |
| JAV | Kiekis (tonomis) | 22 921 | 24 246 | 20 447 | 13 569 |
| Rinkos dalis (%) | 2,3 % | 2,3 % | 2,0 % | 1,8 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 2 309 | 2 101 | 2 506 | 2 615 |
| Malaizija | Kiekis (tonomis) | 9 541 | 25 569 | 35 200 | 12 601 |
| Rinkos dalis (%) | 1,0 % | 2,5 % | 3,4 % | 1,7 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 979 | 1 019 | 1 022 | 1 025 |
| Taivanas | Kiekis (tonomis) | 19 318 | 18 150 | 14 655 | 11 285 |
| Rinkos dalis (%) | 2,0 % | 1,7 % | 1,4 % | 1,5 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 193 | 1 146 | 1 069 | 975 |
| Indija | Kiekis (tonomis) | 4 365 | 11 231 | 3 757 | 5 361 |
| Rinkos dalis (%) | 0,4 % | 1,1 % | 0,4 % | 0,7 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 308 | 1 232 | 1 315 | 1 240 |
| Korėjos Respublika | Kiekis (tonomis) | 7 959 | 5 974 | 13 934 | 5 116 |
| Rinkos dalis (%) | 0,8 % | 0,6 % | 1,3 % | 0,7 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 430 | 1 607 | 894 | 1 004 |
| Japonija | Kiekis (tonomis) | 21 671 | 10 727 | 11 174 | 4 609 |
| Rinkos dalis (%) | 2,2 % | 1,0 % | 1,1 % | 0,6 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 197 | 1 315 | 1 401 | 1 804 |
| Meksika | Kiekis (tonomis) | 4 894 | 9 713 | 7 226 | 3 689 |
| Rinkos dalis (%) | 0,5 % | 0,9 % | 0,7 % | 0,5 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 488 | 1 204 | 1 289 | 1 359 |
| Kanada | Kiekis (tonomis) | 4 136 | 3 309 | 2 196 | 2 244 |
| Rinkos dalis (%) | 0,4 % | 0,3 % | 0,2 % | 0,3 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 303 | 2 025 | 1 761 | 2 146 |
| Kitos šalys | Kiekis (tonomis) | 8 954 | 14 848 | 8 519 | 9 227 |
| Rinkos dalis (%) | 0,9 % | 1,4 % | 0,8 % | 1,2 % |
| Vidutinė kaina (EUR) | 1 517 | 1 527 | 1 891 | 1 615 |

(97)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu importas iš trečiųjų šalių buvo nedidelis. Visa importo iš kitų nei KLR šalių rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais: nuo 17 iki 15 %. Antros pagal importuojamų produktų kiekį šalies Norvegijos rinkos dalis per TL sudarė 3,3 %. Turkijos rinkos dalis per TL buvo 2,5 %, o ketvirtos pagal importo kiekį šalies JAV rinkos dalis per TL buvo mažesnė nei 2 %.

17   lentelė

Importas iš kitų šalių

Šalis

2006

2007

2008

TL

Norvegija

Kiekis (tonomis)

34 990

28 834

35 410

24 993

Rinkos dalis (%)

3,6 %

2,8 %

3,4 %

3,3 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 254

1 412

1 360

1 256

Turkija

Kiekis (tonomis)

28 981

25 035

20 658

18 874

Rinkos dalis (%)

2,9 %

2,4 %

2,0 %

2,5 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 097

1 155

1 202

1 077

JAV

Kiekis (tonomis)

22 921

24 246

20 447

13 569

Rinkos dalis (%)

2,3 %

2,3 %

2,0 %

1,8 %

Vidutinė kaina (EUR)

2 309

2 101

2 506

2 615

Malaizija

Kiekis (tonomis)

9 541

25 569

35 200

12 601

Rinkos dalis (%)

1,0 %

2,5 %

3,4 %

1,7 %

Vidutinė kaina (EUR)

979

1 019

1 022

1 025

Taivanas

Kiekis (tonomis)

19 318

18 150

14 655

11 285

Rinkos dalis (%)

2,0 %

1,7 %

1,4 %

1,5 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 193

1 146

1 069

975

Indija

Kiekis (tonomis)

4 365

11 231

3 757

5 361

Rinkos dalis (%)

0,4 %

1,1 %

0,4 %

0,7 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 308

1 232

1 315

1 240

Korėjos Respublika

Kiekis (tonomis)

7 959

5 974

13 934

5 116

Rinkos dalis (%)

0,8 %

0,6 %

1,3 %

0,7 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 430

1 607

894

1 004

Japonija

Kiekis (tonomis)

21 671

10 727

11 174

4 609

Rinkos dalis (%)

2,2 %

1,0 %

1,1 %

0,6 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 197

1 315

1 401

1 804

Meksika

Kiekis (tonomis)

4 894

9 713

7 226

3 689

Rinkos dalis (%)

0,5 %

0,9 %

0,7 %

0,5 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 488

1 204

1 289

1 359

Kanada

Kiekis (tonomis)

4 136

3 309

2 196

2 244

Rinkos dalis (%)

0,4 %

0,3 %

0,2 %

0,3 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 303

2 025

1 761

2 146

Kitos šalys

Kiekis (tonomis)

8 954

14 848

8 519

9 227

Rinkos dalis (%)

0,9 %

1,4 %

0,8 %

1,2 %

Vidutinė kaina (EUR)

1 517

1 527

1 891

1 615

| (98) | Iš pirmiau pateiktos lentelės, sudarytos remiantis Eurostato duomenimis, matyti, kad importo iš kitų šalių vidutinis kainų lygis Sąjungos pasienyje iš esmės yra aukštesnis, nei importo iš KLR kainos, kaip apibendrinta 63 konstatuojamojoje dalyje. Palyginus minėtas Eurostato nurodytas kainas su 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis kainomis galima spręsti, kad per TL dėl importo iš Turkijos buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Tačiau importo iš Turkijos rinkos dalis per TL tesudarė 2,5 % ir buvo mažesnė nei 2006 m. Be to, minėto importo kainos nuolat buvo 14–23 % didesnės nei importo iš KLR kainos. Importo iš Malaizijos, Taivano ir Korėjos Respublikos kainos taip pat atrodo esančios mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, tačiau jų rinkos dalys taip pat yra nedidelės ir mažėja. Todėl nebuvo manoma, kad dėl importo iš Turkijos, Taivano ir Korėjos Respublikos ar bet kurios kitos trečiosios šalies Sąjungos pramonės padėčiai būtų buvęs padarytas neigiamas poveikis. Tuo remiantis galima pagrįstai daryta preliminarią išvadą, kad nustatyto dempingo ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nenutrūko dėl importo iš trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(98)

Iš pirmiau pateiktos lentelės, sudarytos remiantis Eurostato duomenimis, matyti, kad importo iš kitų šalių vidutinis kainų lygis Sąjungos pasienyje iš esmės yra aukštesnis, nei importo iš KLR kainos, kaip apibendrinta 63 konstatuojamojoje dalyje. Palyginus minėtas Eurostato nurodytas kainas su 75 konstatuojamojoje dalyje nurodytomis kainomis galima spręsti, kad per TL dėl importo iš Turkijos buvo priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Tačiau importo iš Turkijos rinkos dalis per TL tesudarė 2,5 % ir buvo mažesnė nei 2006 m. Be to, minėto importo kainos nuolat buvo 14–23 % didesnės nei importo iš KLR kainos. Importo iš Malaizijos, Taivano ir Korėjos Respublikos kainos taip pat atrodo esančios mažesnės už Sąjungos pramonės kainas, tačiau jų rinkos dalys taip pat yra nedidelės ir mažėja. Todėl nebuvo manoma, kad dėl importo iš Turkijos, Taivano ir Korėjos Respublikos ar bet kurios kitos trečiosios šalies Sąjungos pramonės padėčiai būtų buvęs padarytas neigiamas poveikis. Tuo remiantis galima pagrįstai daryta preliminarią išvadą, kad nustatyto dempingo ir Sąjungos pramonės patirtos materialinės žalos priežastinis ryšys nenutrūko dėl importo iš trečiųjų šalių.

3.2.   Ekonomikos krizės poveikis

| (99) | Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl ekonomikos krizės, dėl kurios labai sumažėjo paklausa. |
| --- | --- |

(99)

Keletas suinteresuotųjų šalių teigė, kad Sąjungos pramonė žalą patyrė dėl ekonomikos krizės, dėl kurios labai sumažėjo paklausa.

| (100) | Iš tiesų, nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas labai sumažėjo, kaip aprašyta 60 konstatuojamojoje dalyje. Minėtas suvartojimas sumažėjo 28 %, ir pripažinta, kad tai įvyko dėl tuo laikotarpiu Sąjungą ištikusios ekonomikos krizės. Daugumai sektorių, naudojančių produktus, kurių sudėtyje yra tiriamojo produkto (automobilių, vėjo energijos, statybos pramonės ir kt.), krizė padarė didelį poveikį, todėl grandinės pradžioje sumažėjo stiklo pluoštų paklausa. |
| --- | --- |

(100)

Iš tiesų, nuo 2008 m. iki TL pabaigos Sąjungos suvartojimas labai sumažėjo, kaip aprašyta 60 konstatuojamojoje dalyje. Minėtas suvartojimas sumažėjo 28 %, ir pripažinta, kad tai įvyko dėl tuo laikotarpiu Sąjungą ištikusios ekonomikos krizės. Daugumai sektorių, naudojančių produktus, kurių sudėtyje yra tiriamojo produkto (automobilių, vėjo energijos, statybos pramonės ir kt.), krizė padarė didelį poveikį, todėl grandinės pradžioje sumažėjo stiklo pluoštų paklausa.

| (101) | Tačiau neigiamą ekonomikos nuosmukio ir paklausos sumažėjimo poveikį sustiprino pagausėjęs importas dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai sumažintos Sąjungos pramonės kainos. Net jei ekonomikos nuosmukį būtų galima laikyti susijusiu su žala, padaryta per TL, dėl šio nuosmukio jokiu būdu negali sumažėti žalingas importo mažomis dempingo kainomis iš KLR į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Net mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė būtų sugebėjusi išlaikyti tinkamą kiekį ir kainas ir taip sumažinti sumažėjusio suvartojimo neigiamą poveikį. Tačiau tai būtų pavykę tik tada, jei nebūtų dėl importo į rinką mažomis dempingo kainomis kylančios nesąžiningos konkurencijos. Be to, importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos pardavimo kainos per TL buvo priverstinai mažinamos, poveikį ekonomikos krizės laikotarpiu galima laikyti dar žalingesniu. |
| --- | --- |

(101)

Tačiau neigiamą ekonomikos nuosmukio ir paklausos sumažėjimo poveikį sustiprino pagausėjęs importas dempingo kaina iš KLR, dėl kurio buvo priverstinai sumažintos Sąjungos pramonės kainos. Net jei ekonomikos nuosmukį būtų galima laikyti susijusiu su žala, padaryta per TL, dėl šio nuosmukio jokiu būdu negali sumažėti žalingas importo mažomis dempingo kainomis iš KLR į ES rinką poveikis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Net mažėjant pardavimo kiekiui Sąjungos pramonė būtų sugebėjusi išlaikyti tinkamą kiekį ir kainas ir taip sumažinti sumažėjusio suvartojimo neigiamą poveikį. Tačiau tai būtų pavykę tik tada, jei nebūtų dėl importo į rinką mažomis dempingo kainomis kylančios nesąžiningos konkurencijos. Be to, importo iš Kinijos dempingo kaina, dėl kurio Sąjungos pardavimo kainos per TL buvo priverstinai mažinamos, poveikį ekonomikos krizės laikotarpiu galima laikyti dar žalingesniu.

| (102) | Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, negalima manyti, kad dėl ekonominio nuosmukio būtų nutrūkęs Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš KLR dempingo kaina priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(102)

Atsižvelgiant į pirmiau aprašytas aplinkybes, negalima manyti, kad dėl ekonominio nuosmukio būtų nutrūkęs Sąjungos pramonės patirtos žalos ir importo iš KLR dempingo kaina priežastinis ryšys.

3.3.   Importo iš Kinijos kiekio pokyčiai ir Sąjungos pramonės finansinė padėtis

| (103) | Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad nėra importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės finansinės padėties priežastinio ryšio, nes tais metais, kai iš Kinijos buvo importuotas didžiausias nagrinėjamojo produkto kiekis, Sąjungos pramonė gavo didžiausią pelną, o blogiausi rezultatai buvo tada, kai importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pats mažiausias. |
| --- | --- |

(103)

Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad nėra importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės finansinės padėties priežastinio ryšio, nes tais metais, kai iš Kinijos buvo importuotas didžiausias nagrinėjamojo produkto kiekis, Sąjungos pramonė gavo didžiausią pelną, o blogiausi rezultatai buvo tada, kai importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo pats mažiausias.

| (104) | Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad, atsižvelgiant į pasaulinį krizės pobūdį, vartojimo raida, ypač ekonominis nuosmukis per TL, turėjo poveikį tiek importo iš KLR kiekiui, tiek Sąjungos pramonės finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(104)

Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų pažymėti, kad, atsižvelgiant į pasaulinį krizės pobūdį, vartojimo raida, ypač ekonominis nuosmukis per TL, turėjo poveikį tiek importo iš KLR kiekiui, tiek Sąjungos pramonės finansinei padėčiai.

| (105) | Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, dėl importo iš KLR dempingo kaina per TL, t. y. ekonominio nuosmukio laikotarpiu, buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Šią padėtį dar labiau apsunkino tai, kad net ekonominio nuosmukio laikotarpiu eksportuojantiems gamintojams iš KLR pavyko dar labiau padidinti savo rinkos dalį, o Sąjungos pramonė patyrė daug nuostolių, nes nepajėgė parduoti produktų pelningesnėmis kainomis. |
| --- | --- |

(105)

Tačiau, kaip aprašyta pirmiau, dėl importo iš KLR dempingo kaina per TL, t. y. ekonominio nuosmukio laikotarpiu, buvo priverstinai labai mažinamos Sąjungos pramonės pardavimo kainos. Šią padėtį dar labiau apsunkino tai, kad net ekonominio nuosmukio laikotarpiu eksportuojantiems gamintojams iš KLR pavyko dar labiau padidinti savo rinkos dalį, o Sąjungos pramonė patyrė daug nuostolių, nes nepajėgė parduoti produktų pelningesnėmis kainomis.

| (106) | Iš tiesų, galima manyti, kad dėl pirmiau aprašyto priverstinio kainų mažinimo ir tuo pačiu metu išaugusios importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalies Sąjungos pramonei padaryta dar didesnė žala, nei laikotarpiu, kai dėl ekonominio nuosmukio suvartojimas buvo nepastovus. |
| --- | --- |

(106)

Iš tiesų, galima manyti, kad dėl pirmiau aprašyto priverstinio kainų mažinimo ir tuo pačiu metu išaugusios importo iš KLR dempingo kaina rinkos dalies Sąjungos pramonei padaryta dar didesnė žala, nei laikotarpiu, kai dėl ekonominio nuosmukio suvartojimas buvo nepastovus.

| (107) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, jokiu būdu negalima daryti išvados, kad vien tik importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonės finansinės padėties palyginimas galėtų būti laikomas veiksniu, dėl kurio nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(107)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktus argumentus, jokiu būdu negalima daryti išvados, kad vien tik importo iš KLR dempingo kaina ir Sąjungos pramonės finansinės padėties palyginimas galėtų būti laikomas veiksniu, dėl kurio nutrūktų importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.

3.4.   Sąjungos pramonės pardavimo eksportui ir (arba) uždaram naudojimui mažėjimas

| (108) | Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pelningumas pablogėjo veikiau dėl pardavimo eksportui arba gamybos uždaram naudojimui sumažėjimo, o ne dėl sumažėjusio pardavimo Sąjungoje. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad visi žalos rodikliai, įskaitant pelningumą ir išskyrus pardavimo kiekį, buvo įvertinti remiantis pardavimu Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims. Kitaip tariant, atliekant tokius skaičiavimus nebuvo atsižvelgta nei į pardavimą eksportui, nei uždaram naudojimui. Antra, tiesa, kad pardavimo eksportui kiekis mažėjo greičiau nei Sąjungos pardavimas, bet to negalima sakyti apie gamybą uždaram naudojimui, kuri visą nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė 22,4–24,4 % viso Sąjungos pardavimo. Be to, atsižvelgiant į pardavimo eksportui reikšmę palyginti su Sąjungos pardavimu ES rinkoje (visą nagrinėjamąjį laikotarpį svyravo nuo 10–14 %), negalima manyti, kad minėtas parduotas kiekis buvo toks didelis, kad dėl jo vertėtų suabejoti importo dempingo kaina ir poveikio Sąjungos pramonei priežastiniu ryšiu. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(108)

Tam tikros suinteresuotosios šalys teigė, kad Sąjungos pelningumas pablogėjo veikiau dėl pardavimo eksportui arba gamybos uždaram naudojimui sumažėjimo, o ne dėl sumažėjusio pardavimo Sąjungoje. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad visi žalos rodikliai, įskaitant pelningumą ir išskyrus pardavimo kiekį, buvo įvertinti remiantis pardavimu Sąjungos rinkoje nesusijusioms šalims. Kitaip tariant, atliekant tokius skaičiavimus nebuvo atsižvelgta nei į pardavimą eksportui, nei uždaram naudojimui. Antra, tiesa, kad pardavimo eksportui kiekis mažėjo greičiau nei Sąjungos pardavimas, bet to negalima sakyti apie gamybą uždaram naudojimui, kuri visą nagrinėjamąjį laikotarpį sudarė 22,4–24,4 % viso Sąjungos pardavimo. Be to, atsižvelgiant į pardavimo eksportui reikšmę palyginti su Sąjungos pardavimu ES rinkoje (visą nagrinėjamąjį laikotarpį svyravo nuo 10–14 %), negalima manyti, kad minėtas parduotas kiekis buvo toks didelis, kad dėl jo vertėtų suabejoti importo dempingo kaina ir poveikio Sąjungos pramonei priežastiniu ryšiu. Todėl šis argumentas atmetamas.

3.5.   Padidėję Sąjungos pramonės pajėgumai ir išaugusios gamybos sąnaudos

| (109) | Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dėl neteisingo sprendimo padidinti pajėgumus. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų paminėti, kad stiklo pluoštų rinka daugelį metų buvo auganti rinka, tad sprendimo padidinti pajėgumus negalima laikyti netinkamu verslo planavimu didėjant suvartojimui. Be to, reikia pažymėti, kad bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai faktiškai sumažėjo (žr. 68 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(109)

Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad Sąjungos pramonės padėtis pablogėjo dėl neteisingo sprendimo padidinti pajėgumus. Šiuo atžvilgiu pirmiausiai reikėtų paminėti, kad stiklo pluoštų rinka daugelį metų buvo auganti rinka, tad sprendimo padidinti pajėgumus negalima laikyti netinkamu verslo planavimu didėjant suvartojimui. Be to, reikia pažymėti, kad bendrai nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pajėgumai faktiškai sumažėjo (žr. 68 konstatuojamąją dalį).

| (110) | Bet kuriuo atveju reikia pažymėti, kad, nepaisant nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusių žaliavų kainų, Sąjungos pramonei pavyko sumažinti pagrindinių žaliavų vieneto sąnaudas.

  18   lentelė










  Žaliavų sąnaudos ir pagaminto stiklo pluošto vieneto sąnaudos |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | TL |
| Žaliavų kaina (už toną) (3) | 100 | 106 | 104 | 102 |
| Žaliavų sąnaudos už stiklo pluošto toną (3) | 100 | 99 | 97 | 94 |

(110)

Bet kuriuo atveju reikia pažymėti, kad, nepaisant nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusių žaliavų kainų, Sąjungos pramonei pavyko sumažinti pagrindinių žaliavų vieneto sąnaudas.

18   lentelė

Žaliavų sąnaudos ir pagaminto stiklo pluošto vieneto sąnaudos

2006

2007

2008

TL

Žaliavų kaina (už toną) (3)

100

106

104

102

Žaliavų sąnaudos už stiklo pluošto toną (3)

100

99

97

94

| (111) | Pirmiau aprašyta pagaminto stiklo pluošto vieneto žaliavų sąnaudų raida buvo tokia dėl investicijų efektyvumui ir konkurencingumui padidinti. Iš tiesų, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu įgyvendino keletą priemonių gamybos procesų ir pagrindinių gamybos priemonių sąnaudų veiksmingumui užtikrinti ir jiems racionalizuoti. |
| --- | --- |

(111)

Pirmiau aprašyta pagaminto stiklo pluošto vieneto žaliavų sąnaudų raida buvo tokia dėl investicijų efektyvumui ir konkurencingumui padidinti. Iš tiesų, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu įgyvendino keletą priemonių gamybos procesų ir pagrindinių gamybos priemonių sąnaudų veiksmingumui užtikrinti ir jiems racionalizuoti.

| (112) | Kaip jau minėta 75–77 konstatuojamosiose dalyse dėl darbo sąnaudų, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino darbuotojų skaičių 20 %, o vidutinis darbo užmokestis buvo sumažintas net neatsižvelgiant į didokų išeitinių išmokų poveikį. |
| --- | --- |

(112)

Kaip jau minėta 75–77 konstatuojamosiose dalyse dėl darbo sąnaudų, Sąjungos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu sumažino darbuotojų skaičių 20 %, o vidutinis darbo užmokestis buvo sumažintas net neatsižvelgiant į didokų išeitinių išmokų poveikį.

| (113) | Todėl dėl pirmiau nurodytų priežasčių argumentas, kad Sąjungos pramonės padėtis faktiškai pablogėjo galbūt dėl neveiksmingumo arba didelių darbo sąnaudų išaugus gamybos sąnaudoms, atmetamas. |
| --- | --- |

(113)

Todėl dėl pirmiau nurodytų priežasčių argumentas, kad Sąjungos pramonės padėtis faktiškai pablogėjo galbūt dėl neveiksmingumo arba didelių darbo sąnaudų išaugus gamybos sąnaudoms, atmetamas.

3.6.   Importo iš KLR dempingo kaina konkurencingumas ir susijusių Kinijos gamintojų sau padaryta žala

| (114) | Buvo teigiama, kad žala veikiausiai buvo padaryta ne dėl tiriamojo produkto pardavimo dempingo kainomis, o dėl Kinijos eksportuotojų gamybos masto ir jų taikomos modernios technologijos. Iš esmės galima teigti, kad Sąjungos gamintojų gamybos mastas taip pat yra didelis ir gamybos procesai nauji. |
| --- | --- |

(114)

Buvo teigiama, kad žala veikiausiai buvo padaryta ne dėl tiriamojo produkto pardavimo dempingo kainomis, o dėl Kinijos eksportuotojų gamybos masto ir jų taikomos modernios technologijos. Iš esmės galima teigti, kad Sąjungos gamintojų gamybos mastas taip pat yra didelis ir gamybos procesai nauji.

| (115) | Viena suinteresuotoji šalis pareiškė, kad Sąjungos pramonė faktiškai pati sau padarė žalą importuodama produktus iš su ja susijusių Kinijos gamintojų. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad, kaip aprašyta 58 konstatuojamojoje dalyje, tokio importo kiekis, tiek kalbant apie Sąjungos pramonės gamybą, tiek – apie nagrinėjamojo produkto importą iš KLR, buvo labai nedidelis. |
| --- | --- |

(115)

Viena suinteresuotoji šalis pareiškė, kad Sąjungos pramonė faktiškai pati sau padarė žalą importuodama produktus iš su ja susijusių Kinijos gamintojų. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad, kaip aprašyta 58 konstatuojamojoje dalyje, tokio importo kiekis, tiek kalbant apie Sąjungos pramonės gamybą, tiek – apie nagrinėjamojo produkto importą iš KLR, buvo labai nedidelis.

| (116) | Todėl nei konkurencingumo stokos, nei importo iš susijusių Kinijos gamintojų nebuvo galima laikyti veiksniu, dėl kurio nutrūktų importo iš KLR dempingo kaina ir nustatytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(116)

Todėl nei konkurencingumo stokos, nei importo iš susijusių Kinijos gamintojų nebuvo galima laikyti veiksniu, dėl kurio nutrūktų importo iš KLR dempingo kaina ir nustatytos žalos priežastinis ryšys.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (117) | Išnagrinėjus pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad stiklo pluoštų importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo, todėl Sąjungos pramonės rinkos dalis palaipsniui mažėjo. Be to, dėl šio išaugusio kiekio, įvežto į Sąjungą dempingo kaina, buvo stipriai sumažintos Sąjungos pramonės kainos ir sukliudyta Sąjungos pramonei perkelti išaugusias žaliavų sąnaudas pirkėjams. Nors tam tikrą laikotarpį Sąjungos pramonei pavyko sumažinti neigiamą šio spaudimo poveikį padidinus veiksmingumą, dėl ekonomikos krizės labai sumažėjus paklausai to padaryti nebebuvo įmanoma. |
| --- | --- |

(117)

Išnagrinėjus pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad stiklo pluoštų importo iš KLR kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai išaugo, todėl Sąjungos pramonės rinkos dalis palaipsniui mažėjo. Be to, dėl šio išaugusio kiekio, įvežto į Sąjungą dempingo kaina, buvo stipriai sumažintos Sąjungos pramonės kainos ir sukliudyta Sąjungos pramonei perkelti išaugusias žaliavų sąnaudas pirkėjams. Nors tam tikrą laikotarpį Sąjungos pramonei pavyko sumažinti neigiamą šio spaudimo poveikį padidinus veiksmingumą, dėl ekonomikos krizės labai sumažėjus paklausai to padaryti nebebuvo įmanoma.

| (118) | Buvo išnagrinėti ir kiti veiksniai, galėję padaryti žalą Sąjungos pramonei. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad importas iš trečiųjų šalių, ekonomikos krizės poveikis, kitokio pobūdžio Sąjungos pramonės pardavimo raida ir kiti veiksniai, įskaitant minėtuosius 97–116 konstatuojamosiose dalyse, veikiausiai nebuvo tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(118)

Buvo išnagrinėti ir kiti veiksniai, galėję padaryti žalą Sąjungos pramonei. Šiuo atžvilgiu nustatyta, kad importas iš trečiųjų šalių, ekonomikos krizės poveikis, kitokio pobūdžio Sąjungos pramonės pardavimo raida ir kiti veiksniai, įskaitant minėtuosius 97–116 konstatuojamosiose dalyse, veikiausiai nebuvo tokie, kad dėl jų nutrūktų nustatytas importo dempingo kaina ir Sąjungos pramonės patirtos žalos priežastinis ryšys.

| (119) | Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(119)

Remiantis pateikta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Sąjungos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kaina, daroma preliminari išvada, kad importas iš KLR Sąjungos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

F.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (120) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio buvo įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(120)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos ir priežastinio ryšio buvo įtikinamų priežasčių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Sąjungos interesų. Dėl to, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė, kokį poveikį galimos priemonės galėtų daryti visoms susijusioms šalims, ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos.

| (121) | Komisija išsiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams ir naudotojams. Iš viso buvo išsiųsta 60 klausimynų. Galiausiai per nustatytą laikotarpį klausimyno atsakymus pateikė du importuotojai ir 13 naudotojų. Be to, vėliau atliekant tyrimą kreipėsi keletas importuotojų ir naudotojų, kurie raštu nurodė prieštaraujantys bet kokių galimų priemonių nustatymui šiuo atveju. |
| --- | --- |

(121)

Komisija išsiuntė klausimynus nepriklausomiems importuotojams ir naudotojams. Iš viso buvo išsiųsta 60 klausimynų. Galiausiai per nustatytą laikotarpį klausimyno atsakymus pateikė du importuotojai ir 13 naudotojų. Be to, vėliau atliekant tyrimą kreipėsi keletas importuotojų ir naudotojų, kurie raštu nurodė prieštaraujantys bet kokių galimų priemonių nustatymui šiuo atveju.

1.   Sąjungos pramonės interesai

| (122) | Kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungoje panašų produktą gamino 11 gamintojų. Aštuoni skundo pateikėjai pagamino daugiau nei 90 % Sąjungoje pagaminto produkto kiekio; kiti du gamintojai pritarė skundui, o 11-ta bendrovė skundui nei pritarė, nei prieštaravo. |
| --- | --- |

(122)

Kaip nurodyta 56 konstatuojamojoje dalyje, Sąjungoje panašų produktą gamino 11 gamintojų. Aštuoni skundo pateikėjai pagamino daugiau nei 90 % Sąjungoje pagaminto produkto kiekio; kiti du gamintojai pritarė skundui, o 11-ta bendrovė skundui nei pritarė, nei prieštaravo.

| (123) | Trijose bendrovėse, pagaminusiose apie 60 % viso Sąjungoje pagaminto produkto kiekio, dirbo 3 300 tiesiogiai su panašaus produkto gamyba, pardavimu ir administracija susijusių darbuotojų. Primenama, kad žalos rodikliai parodė bendrą blogėjimo tendenciją ir kad didelis poveikis padarytas ypač su Sąjungos pramonės rinkos dalimi ir finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas. Visų pirma nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo nuo 0,3 % (taigi, jau ir taip labai mažo) iki – 15,0 %, o jos rinkos dalis – 5,6 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(123)

Trijose bendrovėse, pagaminusiose apie 60 % viso Sąjungoje pagaminto produkto kiekio, dirbo 3 300 tiesiogiai su panašaus produkto gamyba, pardavimu ir administracija susijusių darbuotojų. Primenama, kad žalos rodikliai parodė bendrą blogėjimo tendenciją ir kad didelis poveikis padarytas ypač su Sąjungos pramonės rinkos dalimi ir finansine veikla susijusiems žalos rodikliams, kaip antai pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas. Visų pirma nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės pelningumas sumažėjo nuo 0,3 % (taigi, jau ir taip labai mažo) iki – 15,0 %, o jos rinkos dalis – 5,6 procentiniais punktais.

| (124) | Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos pramonės kainos ir rinkos dalis nustos mažėti, pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis žymiai pagerės. |
| --- | --- |

(124)

Tikimasi, kad nustačius priemones Sąjungos pramonės kainos ir rinkos dalis nustos mažėti, pardavimo kainos pradės didėti ir dėl to Sąjungos pramonės finansinė padėtis žymiai pagerės.

| (125) | Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, tikėtina, kad Sąjungos pramonės rinkos ir finansinė padėtis toliau blogėtų. Tokiu atveju tikėtina, kad Sąjungos pramonė netektų dar didesnės rinkos dalies ir nebepajėgtų prisitaikyti prie importo iš KLR nustatytų rinkos kainų. Sąjungoje veikiausiai būtų sumažinta gamyba ir investicijos, uždaryta dar daugiau gamyklų ir todėl būtų atleista daug darbuotojų. |
| --- | --- |

(125)

Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, tikėtina, kad Sąjungos pramonės rinkos ir finansinė padėtis toliau blogėtų. Tokiu atveju tikėtina, kad Sąjungos pramonė netektų dar didesnės rinkos dalies ir nebepajėgtų prisitaikyti prie importo iš KLR nustatytų rinkos kainų. Sąjungoje veikiausiai būtų sumažinta gamyba ir investicijos, uždaryta dar daugiau gamyklų ir todėl būtų atleista daug darbuotojų.

| (126) | Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(126)

Atitinkamai, daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

2.   Nesusijusių Sąjungos importuotojų interesai

| (127) | Kaip nurodyta pirmiau, nesusijusių importuotojų atranka atlikta nebuvo ir du nesusiję importuotojai atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus. Šių dviejų importuotojų apyvarta iš veiklos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu iš KLR, sudarė tik atitinkamai 7 % ir 25 %. Abu jie prieštaravo galimam antidempingo priemonių nustatymui, nes dėl jų galėtų nutrūkti nagrinėjamojo produkto importas iš KLR. |
| --- | --- |

(127)

Kaip nurodyta pirmiau, nesusijusių importuotojų atranka atlikta nebuvo ir du nesusiję importuotojai atliekant šį tyrimą visapusiškai bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus. Šių dviejų importuotojų apyvarta iš veiklos, susijusios su nagrinėjamuoju produktu iš KLR, sudarė tik atitinkamai 7 % ir 25 %. Abu jie prieštaravo galimam antidempingo priemonių nustatymui, nes dėl jų galėtų nutrūkti nagrinėjamojo produkto importas iš KLR.

| (128) | Tačiau šių dviejų importuotojų nurodytas importo kiekis per TL tesudarė labai mažą viso importo iš KLR kiekio dalį (mažiau nei 1 %). Klausimyno atsakymų ar pagrįstų pastabų nepateikė ir nebendradarbiavo joks kitas importuotojas. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones ES importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta. |
| --- | --- |

(128)

Tačiau šių dviejų importuotojų nurodytas importo kiekis per TL tesudarė labai mažą viso importo iš KLR kiekio dalį (mažiau nei 1 %). Klausimyno atsakymų ar pagrįstų pastabų nepateikė ir nebendradarbiavo joks kitas importuotojas. Tuo remiantis daroma preliminari išvada, kad nustačius laikinąsias priemones ES importuotojų interesams didelio neigiamo poveikio nebus padaryta.

3.   Naudotojų interesai

| (129) | Šiame tyrime nagrinėjami ištisinių gijų stiklo pluoštai naudojami daugybei įvairių paskirčių. Bendradarbiavo tokios naudotojų grupės: audėjai (gaminantys tiek aukštos kokybės specialius audinius, tiek labiau standartinius audinius, skirtus, pvz., vėjo energijos turbinoms, infrastruktūrai, naudojimui jūroje, transporto srityje ir aviacinėje kosminėje pramonėje); išklojų gamintojai; inter alia, automobilių pramonėje naudojamų junginių gamintojai; kompozitų pusgaminių arba galutinių produktų gamintojai. |
| --- | --- |

(129)

Šiame tyrime nagrinėjami ištisinių gijų stiklo pluoštai naudojami daugybei įvairių paskirčių. Bendradarbiavo tokios naudotojų grupės: audėjai (gaminantys tiek aukštos kokybės specialius audinius, tiek labiau standartinius audinius, skirtus, pvz., vėjo energijos turbinoms, infrastruktūrai, naudojimui jūroje, transporto srityje ir aviacinėje kosminėje pramonėje); išklojų gamintojai; inter alia, automobilių pramonėje naudojamų junginių gamintojai; kompozitų pusgaminių arba galutinių produktų gamintojai.

| (130) | Bendradarbiaujančių naudotojų per TL iš KLR nupirktas nagrinėjamojo produkto kiekis sudarė apie 20 % iš KLR importuoto stiklo pluošto kiekio. Iš informacijos, pateiktos klausimyno atsakymuose, taip pat matyti, kad Sąjungos naudotojų pramonėje dirba labai daug darbuotojų. Nors šiuo etapu dėl šio kausimo nebuvo pateikta išsamių ir pagrįstų duomenų, remiantis minėto klausimyno atsakymuose pateikta informacija galima preliminariai laikyti, kad ES naudotojų pramonėje dirba 50 000–75 000 darbuotojų. Remiantis tais pačiais duomenimis galima laikyti, kad per TL Kinijos stiklo pluoštus naudojusių bendrovių padaliniuose, naudojančiuose stiklo pluoštus, dirbo apie 27 000 darbuotojų. |
| --- | --- |

(130)

Bendradarbiaujančių naudotojų per TL iš KLR nupirktas nagrinėjamojo produkto kiekis sudarė apie 20 % iš KLR importuoto stiklo pluošto kiekio. Iš informacijos, pateiktos klausimyno atsakymuose, taip pat matyti, kad Sąjungos naudotojų pramonėje dirba labai daug darbuotojų. Nors šiuo etapu dėl šio kausimo nebuvo pateikta išsamių ir pagrįstų duomenų, remiantis minėto klausimyno atsakymuose pateikta informacija galima preliminariai laikyti, kad ES naudotojų pramonėje dirba 50 000–75 000 darbuotojų. Remiantis tais pačiais duomenimis galima laikyti, kad per TL Kinijos stiklo pluoštus naudojusių bendrovių padaliniuose, naudojančiuose stiklo pluoštus, dirbo apie 27 000 darbuotojų.

| (131) | Dauguma bendradarbiaujančių naudotojų pranešė, kad stiklo pluoštus pirko iš Kinijos ir iš kitų šaltinių, taip pat iš Europos gamintojų. Tik keletas iš jų pirko stiklo pluoštus tik iš KLR. Šio sektoriaus tolesnių naudotojų pramonės veikla yra labai įvairi ir bendrovių dydis taip pat gali būti labai įvairus: kai kurios iš jų yra didelių tarptautine veikla užsiimančių bendrovių grupių dalis, tuo tarpu kitos – visiškai nepriklausomos. |
| --- | --- |

(131)

Dauguma bendradarbiaujančių naudotojų pranešė, kad stiklo pluoštus pirko iš Kinijos ir iš kitų šaltinių, taip pat iš Europos gamintojų. Tik keletas iš jų pirko stiklo pluoštus tik iš KLR. Šio sektoriaus tolesnių naudotojų pramonės veikla yra labai įvairi ir bendrovių dydis taip pat gali būti labai įvairus: kai kurios iš jų yra didelių tarptautine veikla užsiimančių bendrovių grupių dalis, tuo tarpu kitos – visiškai nepriklausomos.

3.1.   Galimas priemonių poveikis naudotojų pelningumui

| (132) | Remiantis klausimyno atsakymais galima manyti, kad stiklo pluoštų naudotojų pramonės padėtis pakankamai gera. Iš tiesų, dauguma iš bendradarbiaujančių naudotojų nurodė, kad jų produktų, kurių sudėtyje yra tiriamojo produkto, gamyba ir pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant TL, buvo pelningi. Keletas naudotojų nurodė, kad per TL jų veikla buvo nuostolinga, bet daugelio kitų naudotojų pelnas sudarė 5–10 %. |
| --- | --- |

(132)

Remiantis klausimyno atsakymais galima manyti, kad stiklo pluoštų naudotojų pramonės padėtis pakankamai gera. Iš tiesų, dauguma iš bendradarbiaujančių naudotojų nurodė, kad jų produktų, kurių sudėtyje yra tiriamojo produkto, gamyba ir pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu, įskaitant TL, buvo pelningi. Keletas naudotojų nurodė, kad per TL jų veikla buvo nuostolinga, bet daugelio kitų naudotojų pelnas sudarė 5–10 %.

| (133) | Stiklo pluoštų pirkimo sąnaudos paprastai sudaro didelę naudotojų pramonės produktų gamybos sąnaudų dalį. Remiantis gautais duomenimis, ši dalis gali būti nuo 10 iki daugiau nei 50 %, atsižvelgiant į tai, koks produktas iš jų pagamintas. Todėl padidėjusios Kinijos stiklo pluoštų pirkimo sąnaudos gali turėti pastebimą poveikį tam tikrų naudotojų sąnaudoms. |
| --- | --- |

(133)

Stiklo pluoštų pirkimo sąnaudos paprastai sudaro didelę naudotojų pramonės produktų gamybos sąnaudų dalį. Remiantis gautais duomenimis, ši dalis gali būti nuo 10 iki daugiau nei 50 %, atsižvelgiant į tai, koks produktas iš jų pagamintas. Todėl padidėjusios Kinijos stiklo pluoštų pirkimo sąnaudos gali turėti pastebimą poveikį tam tikrų naudotojų sąnaudoms.

| (134) | Remiantis bendradarbiaujančių naudotojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija, galima laikyti, kad vidutinis galimas antidempingo poveikis pelnui sudarytų 1 % naudotojų bendrovių stiklo pluoštus naudojančių padalinių apyvartos, bet mažiau nei 0,5 % visų bendrovių, kurios turi stiklo pluoštus naudojančius padalinius, apyvartos. Kitaip tariant, stiklo pluoštus naudojančių padalinių ir visos bendrovės pelningumui būtų padarytas poveikis atitinkamai vidutiniškai būtų apie vieną ir mažiau nei pusę procentinio punkto. |
| --- | --- |

(134)

Remiantis bendradarbiaujančių naudotojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija, galima laikyti, kad vidutinis galimas antidempingo poveikis pelnui sudarytų 1 % naudotojų bendrovių stiklo pluoštus naudojančių padalinių apyvartos, bet mažiau nei 0,5 % visų bendrovių, kurios turi stiklo pluoštus naudojančius padalinius, apyvartos. Kitaip tariant, stiklo pluoštus naudojančių padalinių ir visos bendrovės pelningumui būtų padarytas poveikis atitinkamai vidutiniškai būtų apie vieną ir mažiau nei pusę procentinio punkto.

| (135) | Tačiau reikėtų pažymėti, kad tam tikroms naudotojų bendrovėms minėtas poveikis galėtų būti didesnis – iki maždaug 5 % bendrovės apyvartos. Atsižvelgiant į tam tikrų naudotojų pelno dydį ir gamybos sąnaudų dalį, kurią sudaro stiklo pluošto sąnaudos, negalima atmesti galimybės, kad jų pelningumui gali padaryti poveikį didelis stiklo pluoštų kainų padidėjimas, nebent jie įstengtų visas padidėjusias sąnaudas arba didelę jų dalį perkelti savo pirkėjams. |
| --- | --- |

(135)

Tačiau reikėtų pažymėti, kad tam tikroms naudotojų bendrovėms minėtas poveikis galėtų būti didesnis – iki maždaug 5 % bendrovės apyvartos. Atsižvelgiant į tam tikrų naudotojų pelno dydį ir gamybos sąnaudų dalį, kurią sudaro stiklo pluošto sąnaudos, negalima atmesti galimybės, kad jų pelningumui gali padaryti poveikį didelis stiklo pluoštų kainų padidėjimas, nebent jie įstengtų visas padidėjusias sąnaudas arba didelę jų dalį perkelti savo pirkėjams.

| (136) | Apskritai galima daryti preliminarią išvadą, kad nors kai kurioms naudotojų bendrovėms antidempingo priemonės gali padaryti didesnį poveikį, kitiems naudotojams tas poveikis veikiausiai bus nedidelis. |
| --- | --- |

(136)

Apskritai galima daryti preliminarią išvadą, kad nors kai kurioms naudotojų bendrovėms antidempingo priemonės gali padaryti didesnį poveikį, kitiems naudotojams tas poveikis veikiausiai bus nedidelis.

3.2.   Nepakeičiamumas

| (137) | Keletas naudotojų teigė, kad naudotojų pramonei reikalingų stiklo pluoštų negalima įsigyti rinkoje įprastu būdu. Tiekėjai esą turi atlikti ilgą ir sudėtingą kvalifikavimo procesą, kuris gali užtrukti 6–12 mėnesių, nesant garantijos, kad jis baigsis sėkmingai. Todėl rasti kitą tiekėją, norint išvengti antidempingo muito, būtų brangu, be to, to nebūtų įmanoma padaryti greitai ir technologiniu požiūriu būtų rizikinga. |
| --- | --- |

(137)

Keletas naudotojų teigė, kad naudotojų pramonei reikalingų stiklo pluoštų negalima įsigyti rinkoje įprastu būdu. Tiekėjai esą turi atlikti ilgą ir sudėtingą kvalifikavimo procesą, kuris gali užtrukti 6–12 mėnesių, nesant garantijos, kad jis baigsis sėkmingai. Todėl rasti kitą tiekėją, norint išvengti antidempingo muito, būtų brangu, be to, to nebūtų įmanoma padaryti greitai ir technologiniu požiūriu būtų rizikinga.

| (138) | Šiuo atžvilgiu pripažįstama, kad dėl konkrečių tiriamojo produkto savybių tam tikroms paskirtims gali prireikti ilgo kvalifikavimo proceso, per kurį turi būti atliekami bandymai. Tačiau taip pat atsižvelgiant į keleto naudotojų pastabas šiuo metu manoma, kad dauguma atveju yra keletas šaltinių. Taip pat reikia priminti, kad antidempingo priemonėmis nesiekiama neleisti tam tikriems tiekėjams patekti į Sąjungos rinką: visomis siūlomomis priemonėmis siekiama atkurti sąžiningą prekybą ir atitaisyti iškreiptą rinkos padėtį. |
| --- | --- |

(138)

Šiuo atžvilgiu pripažįstama, kad dėl konkrečių tiriamojo produkto savybių tam tikroms paskirtims gali prireikti ilgo kvalifikavimo proceso, per kurį turi būti atliekami bandymai. Tačiau taip pat atsižvelgiant į keleto naudotojų pastabas šiuo metu manoma, kad dauguma atveju yra keletas šaltinių. Taip pat reikia priminti, kad antidempingo priemonėmis nesiekiama neleisti tam tikriems tiekėjams patekti į Sąjungos rinką: visomis siūlomomis priemonėmis siekiama atkurti sąžiningą prekybą ir atitaisyti iškreiptą rinkos padėtį.

| (139) | Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones Kinijos stiklo pluoštams žaliavų tiekimas naudotojų pramonei neturėtų nutrūkti, o jei taip atsitiktų – tai tik laikinai. |
| --- | --- |

(139)

Todėl daroma preliminari išvada, kad nustačius priemones Kinijos stiklo pluoštams žaliavų tiekimas naudotojų pramonei neturėtų nutrūkti, o jei taip atsitiktų – tai tik laikinai.

3.3.   Negalėjimas perkelti padidėjusių sąnaudų kainų ir sustiprėjusi tolesniems naudotojams skirtų produktų iš ne ES šalių konkurencija

| (140) | Keletas naudotojų pareiškė, kad jie nepajėgia perkelti padidėjusių stiklo pluoštų kainų savo pirkėjams. Šie naudotojai minėjo, kad jų produktų rinkose vyrauja nuožmi konkurencija ir kad pakilus kainoms jų pirkėjai lengvai galėtų pasirinkti kitą tiekėją. |
| --- | --- |

(140)

Keletas naudotojų pareiškė, kad jie nepajėgia perkelti padidėjusių stiklo pluoštų kainų savo pirkėjams. Šie naudotojai minėjo, kad jų produktų rinkose vyrauja nuožmi konkurencija ir kad pakilus kainoms jų pirkėjai lengvai galėtų pasirinkti kitą tiekėją.

| (141) | Kadangi naudotojų bendrovės yra labai įvairios, sunku įvertinti naudotojų gebėjimą perkelti galimas padidėjusias sąnaudų kainas jų pirkėjams. Nepaisant to, remiantis naudotojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, galima manyti, kad net jei tam tikras naudotojas nepajėgtų perkelti didžiosios dalies padidėjusių sąnaudų kainų, dauguma atvejų jo apyvartai ir pelningumui būtų padarytas tik nežymus poveikis. |
| --- | --- |

(141)

Kadangi naudotojų bendrovės yra labai įvairios, sunku įvertinti naudotojų gebėjimą perkelti galimas padidėjusias sąnaudų kainas jų pirkėjams. Nepaisant to, remiantis naudotojų klausimyno atsakymuose pateiktais duomenimis, galima manyti, kad net jei tam tikras naudotojas nepajėgtų perkelti didžiosios dalies padidėjusių sąnaudų kainų, dauguma atvejų jo apyvartai ir pelningumui būtų padarytas tik nežymus poveikis.

| (142) | Keletas naudotojų taip pat išreiškė susirūpinimą dėl konkurencijos ir teigė, kad nustačius antidempingo muitą tolesnių naudotojų rinkoje sustiprėtų konkurencija su tiekėjais iš ES narėmis nesančių šalių, nes tolesniems naudotojams skirtiems produktams nebūtų taikomos jokios apsaugos priemonės, ir importas iš KLR pasikeistų: būtų pereita nuo stiklo pluoštų importo prie tolesniems naudotojams skirtų produktų, kaip antai junginių, audinių ir iš kompozitų pagamintų sparnų, skirtų vėjo jėgainių turbinoms, importo. Iš tiesų, buvo nurodyta, kad daugelyje iš minėtų rinkų jau konkuruoja produktai iš KLR ir kad būtų logiška manyti, jog nustačius priemones stiklo pluoštams tokia konkurencija sustiprėtų. Todėl buvo teigiama, kad naudotojų pramonė ne tik turėtų mokėti didesnes kainas už stiklo pluoštus, bet ir turėtų kovoti su sustiprėjusia konkurencija. Buvo tvirtinama, kad tokioje verslo aplinkoje nebūtų įmanoma perkelti pirkėjams didelės padidėjusių kainų dalies. |
| --- | --- |

(142)

Keletas naudotojų taip pat išreiškė susirūpinimą dėl konkurencijos ir teigė, kad nustačius antidempingo muitą tolesnių naudotojų rinkoje sustiprėtų konkurencija su tiekėjais iš ES narėmis nesančių šalių, nes tolesniems naudotojams skirtiems produktams nebūtų taikomos jokios apsaugos priemonės, ir importas iš KLR pasikeistų: būtų pereita nuo stiklo pluoštų importo prie tolesniems naudotojams skirtų produktų, kaip antai junginių, audinių ir iš kompozitų pagamintų sparnų, skirtų vėjo jėgainių turbinoms, importo. Iš tiesų, buvo nurodyta, kad daugelyje iš minėtų rinkų jau konkuruoja produktai iš KLR ir kad būtų logiška manyti, jog nustačius priemones stiklo pluoštams tokia konkurencija sustiprėtų. Todėl buvo teigiama, kad naudotojų pramonė ne tik turėtų mokėti didesnes kainas už stiklo pluoštus, bet ir turėtų kovoti su sustiprėjusia konkurencija. Buvo tvirtinama, kad tokioje verslo aplinkoje nebūtų įmanoma perkelti pirkėjams didelės padidėjusių kainų dalies.

| (143) | Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad fakto, jog nustačius priemones gali sustiprėti konkurencija, negalima laikyti pagrindu nenustatyti priemonių, jei jos yra pagrįstos. Europos stiklo pluoštų naudotojų pramonės teisės yra tokios pačios kaip stiklo pluoštų gamintojų pramonės ir ji turi visas teises pasinaudoti ES prekybos teise ir pareikalauti atlikti jų produktų antidempingo tyrimą, jei ji turi pakankamą pagrindą ir gali pateikti žalingo dempingo prima facie įrodymų. |
| --- | --- |

(143)

Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad fakto, jog nustačius priemones gali sustiprėti konkurencija, negalima laikyti pagrindu nenustatyti priemonių, jei jos yra pagrįstos. Europos stiklo pluoštų naudotojų pramonės teisės yra tokios pačios kaip stiklo pluoštų gamintojų pramonės ir ji turi visas teises pasinaudoti ES prekybos teise ir pareikalauti atlikti jų produktų antidempingo tyrimą, jei ji turi pakankamą pagrindą ir gali pateikti žalingo dempingo prima facie įrodymų.

| (144) | Todėl pirmiau minėtas argumentas, kad gali sustiprėti konkurencija su tolesniems naudotojams skirtais produktais iš ne ES šalių, negali būti priežastis nenustatyti antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(144)

Todėl pirmiau minėtas argumentas, kad gali sustiprėti konkurencija su tolesniems naudotojams skirtais produktais iš ne ES šalių, negali būti priežastis nenustatyti antidempingo priemonių.

3.4.   Pasiūlos trūkumas

| (145) | Keletas naudotojų pranešė, kad po TL Sąjungos rinkoje jau buvo juntamas pasiūlos trūkumas ir kad nustačius antidempingo priemones ši padėtis dar pablogėtų, nes sumažėtų importo iš KLR kiekis, tuo tarpu toks importas, atsižvelgiant į didelę ir augančią paklausą, yra reikalingas. |
| --- | --- |

(145)

Keletas naudotojų pranešė, kad po TL Sąjungos rinkoje jau buvo juntamas pasiūlos trūkumas ir kad nustačius antidempingo priemones ši padėtis dar pablogėtų, nes sumažėtų importo iš KLR kiekis, tuo tarpu toks importas, atsižvelgiant į didelę ir augančią paklausą, yra reikalingas.

| (146) | Skundo pateikėjai pripažįsta, kad buvo tam tikrų Sąjungos pramonės pagamintų produktų grupių tiekimo sunkumų, tačiau jie mano, kad minėtieji sunkumai laikini ir kilo dėl atsargų stygiaus rinkai atsigavus po ekonomikos krizės. Jie taip pat pranešė, kad Sąjungos pramonė pajėgsianti patenkinti prognozuojamą tolesnių ES naudotojų pramonės sektorių paklausos augimą ateityje visų pirma naudodama savo laisvus pajėgumus, kuriuos ji gali lengvai iš naujo mobilizuoti, patobulindama technologijas ir atstatydama krosnis, jeigu pelningumas vėl būtų didelis. |
| --- | --- |

(146)

Skundo pateikėjai pripažįsta, kad buvo tam tikrų Sąjungos pramonės pagamintų produktų grupių tiekimo sunkumų, tačiau jie mano, kad minėtieji sunkumai laikini ir kilo dėl atsargų stygiaus rinkai atsigavus po ekonomikos krizės. Jie taip pat pranešė, kad Sąjungos pramonė pajėgsianti patenkinti prognozuojamą tolesnių ES naudotojų pramonės sektorių paklausos augimą ateityje visų pirma naudodama savo laisvus pajėgumus, kuriuos ji gali lengvai iš naujo mobilizuoti, patobulindama technologijas ir atstatydama krosnis, jeigu pelningumas vėl būtų didelis.

| (147) | Šiuo atžvilgiu reikia pirmiausiai pažymėti, kad antidempingo priemonėmis siekiama panaikinti nesąžiningos prekybos daromą žalą Sąjungos pramonei bei atkurti veiksmingą konkurenciją ES rinkoje, o ne apsunkinti importą. Todėl, nors nustačius antidempingo priemones KLR kilmės nagrinėjamojo produkto ES kainų lygis veikiausia padidės, siūlomos priemonės nėra tokios, kad uždarytų Sąjungos rinką eksportuojantiems gamintojams iš KLR, todėl nagrinėjamasis produktas ir toliau galės būti importuojamas iš KLR į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(147)

Šiuo atžvilgiu reikia pirmiausiai pažymėti, kad antidempingo priemonėmis siekiama panaikinti nesąžiningos prekybos daromą žalą Sąjungos pramonei bei atkurti veiksmingą konkurenciją ES rinkoje, o ne apsunkinti importą. Todėl, nors nustačius antidempingo priemones KLR kilmės nagrinėjamojo produkto ES kainų lygis veikiausia padidės, siūlomos priemonės nėra tokios, kad uždarytų Sąjungos rinką eksportuojantiems gamintojams iš KLR, todėl nagrinėjamasis produktas ir toliau galės būti importuojamas iš KLR į Sąjungos rinką.

| (148) | Kalbant apie Sąjungos pramonės gebėjimą papildyti galimą Kinijos stiklo pluoštų pasiūlos trūkumą, reikėtų pažymėti, kad iš dabartinio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygio galima įsitikinti, jog paklausa rinkoje galėtų visiškai atitikti pasiūlą. Iš tiesų, net 116 413 tonų per TL iš Kinijos importuotų stiklo pluoštų teoriškai galėtų būti papildyta laisvais Sąjungos pramonės pajėgumais, kurie per TL sudarė apie 200 000 tonų. |
| --- | --- |

(148)

Kalbant apie Sąjungos pramonės gebėjimą papildyti galimą Kinijos stiklo pluoštų pasiūlos trūkumą, reikėtų pažymėti, kad iš dabartinio Sąjungos pramonės pajėgumų naudojimo lygio galima įsitikinti, jog paklausa rinkoje galėtų visiškai atitikti pasiūlą. Iš tiesų, net 116 413 tonų per TL iš Kinijos importuotų stiklo pluoštų teoriškai galėtų būti papildyta laisvais Sąjungos pramonės pajėgumais, kurie per TL sudarė apie 200 000 tonų.

| (149) | Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad galimo pasiūlos trūkumo problemą galima išspręsti padidinus Sąjungos pajėgumų naudojimą tiek importuojant nagrinėjamąjį produktą iš kitų šalių, tiek importuojant jį iš KLR ne dempingo kaina. |
| --- | --- |

(149)

Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad galimo pasiūlos trūkumo problemą galima išspręsti padidinus Sąjungos pajėgumų naudojimą tiek importuojant nagrinėjamąjį produktą iš kitų šalių, tiek importuojant jį iš KLR ne dempingo kaina.

4.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (150) | Apibendrinant, tikimasi, kad iš KLR dempingo kaina importuojamam nagrinėjamajam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo kiekį bei kainas ir rinkos dalį. Tam tikriems naudotojams gali būti padarytas neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams. |
| --- | --- |

(150)

Apibendrinant, tikimasi, kad iš KLR dempingo kaina importuojamam nagrinėjamajam produktui nustačius priemones Sąjungos pramonei būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį didinant pardavimo kiekį bei kainas ir rinkos dalį. Tam tikriems naudotojams gali būti padarytas neigiamas poveikis, nes gali padidėti sąnaudos, tačiau šį neigiamą poveikį veikiausiai kompensuotų numatoma nauda gamintojams ir jų tiekėjams.

| (151) | Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad apskritai nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. Tačiau šį preliminarų vertinimą gali prireikti išnagrinėti nuodugniau gavus suinteresuotųjų šalių pastabų. |
| --- | --- |

(151)

Atsižvelgiant į pateiktus argumentus, daroma preliminari išvada, kad apskritai nėra įtikinamų priežasčių, dėl kurių importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui nereikėtų nustatyti laikinųjų priemonių. Tačiau šį preliminarų vertinimą gali prireikti išnagrinėti nuodugniau gavus suinteresuotųjų šalių pastabų.

G.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (152) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina. |
| --- | --- |

(152)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Sąjungos interesų, importuojamam Kinijos Liaudies Respublikos kilmės nagrinėjamajam produktui turėtų būti nustatytos laikinosios priemonės tam, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Sąjungos pramonei daro importas dempingo kaina.

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (153) | Importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų importu dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(153)

Importuojamam KLR kilmės produktui turėtų būti nustatytos tokios laikinosios priemonės, kad jų pakaktų importu dempingo kaina Sąjungos pramonei padarytai žalai pašalinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį manoma, kad priemonėmis turėtų būti sudaryta galimybė Sąjungos pramonei padengti gamybos sąnaudas ir gauti tokį bendrą ikimokestinį pelną, kokį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.

| (154) | Sąjungos pramonė teigė, kad nustatant žalos pašalinimo lygį turėtų būti naudojamas 12–15 % tikslinio pelno dydis. Tačiau lig šiol pateikti įrodymai nėra įtikinami spręsti, kad toks pelno dydis yra mažiausias, kurio reikia, kad Sąjungos pramonės verslo veikla šiame verslo sektoriuje liktų perspektyvi. Atsižvelgiant į tai, kad nėra didesnį tikslinio pelno dydį patvirtinančių įrodymų, padaryta preliminari išvada, kad 5 % tikslinis pelnas būtų tinkamas žalos pašalinimo lygiu nustatyti. |
| --- | --- |

(154)

Sąjungos pramonė teigė, kad nustatant žalos pašalinimo lygį turėtų būti naudojamas 12–15 % tikslinio pelno dydis. Tačiau lig šiol pateikti įrodymai nėra įtikinami spręsti, kad toks pelno dydis yra mažiausias, kurio reikia, kad Sąjungos pramonės verslo veikla šiame verslo sektoriuje liktų perspektyvi. Atsižvelgiant į tai, kad nėra didesnį tikslinio pelno dydį patvirtinančių įrodymų, padaryta preliminari išvada, kad 5 % tikslinis pelnas būtų tinkamas žalos pašalinimo lygiu nustatyti.

| (155) | Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį. |
| --- | --- |

(155)

Tuo remiantis Sąjungos pramonei apskaičiuota panašaus produkto nežalinga kaina. Nežalinga kaina nustatyta iš gamintojo kainos EXW sąlygomis atėmus faktinį pelno dydį ir prie tokio pelno ir nuostolių balanso pridėjus pirmiau nurodytą tikslinį pelno dydį.

| (156) | Tuo remiantis preliminariai nustatyti tokie žalos pašalinimo lygiai:






  Bendrovė | Žalos pašalinimo lygis |
| --- | --- | --- |
| New Changhai Group | 61,4 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 104,2 % |
| Kitiems eksportuotojams | 104,2 % |

(156)

Tuo remiantis preliminariai nustatyti tokie žalos pašalinimo lygiai:

Bendrovė

Žalos pašalinimo lygis

New Changhai Group

61,4 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

104,2 %

Kitiems eksportuotojams

104,2 %

2.   Laikinosios priemonės

| (157) | Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(157)

Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo skirtumo ir žalos pašalinimo lygiui pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai dempingo skirtumas.

| (158) | Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavo daug Kinijos eksportuojančių gamintojų, bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems nebuvo suteiktas individualus režimas, ir nebendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų laikinojo muito norma yra tokia pati. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūlomos tokios muito normos: |
| --- | --- |

(158)

| Bendrovė | Laikinasis muitas |
| --- | --- |
| New Changhai Group | 8,5 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 43,6 % |
| Visos kitos bendrovės | 43,6 % |

Bendrovė

Laikinasis muitas

New Changhai Group

8,5 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

43,6 %

Visos kitos bendrovės

43,6 %

| (159) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi, jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai nagrinėjamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(159)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Taigi, jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai nagrinėjamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (160) | Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą. |
| --- | --- |

(160)

Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (4), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.

| (161) | Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą. |
| --- | --- |

(161)

Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, visoms kitoms bendrovėms taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Sąjungą.

H.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (162) | Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones, |
| --- | --- |

(162)

Siekiant gero administravimo reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą jas išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame reglamente išvados dėl muitų nustatymo yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutines priemones,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės neilgesnėms kaip 50 mm kapotoms stiklo pluošto sruogoms, stiklo pluošto pusverpaliams, išskyrus impregnuotus ir dengtus stiklo pluošto pusverpalius, kurių masės netekimas kaitinant yra didesnis nei 3 % (kaip nustatyta standartu ISO 1887), stiklo pluošto gijų verpalams, išskyrus impregnuotus ir dengtus stiklo pluošto verpalius, kurių masės netekimas kaitinant yra didesnis nei 3 % (kaip nustatyta standartu ISO 1887), ir iš stiklo pluošto gijų pagamintiems dembliams, išskyrus stiklo vatos demblius, kurių KN kodai šiuo metu yra 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 ir ex 7019 31 00 (TARIC kodai 70193100297019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 ir 7019310099) nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Antidempingo muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ir Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu | 8,5 | A983 |
| Visos kitos bendrovės | 43,6 | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. ir Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu

8,5

A983

Visos kitos bendrovės

43,6

A999

3.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali reikalauti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, sąlygojusi esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali teikti pastabas dėl šio reglamento taikymo vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL C 307, 2009 12 17, p. 39.

2

(3)  Indeksas

3

Indeksas

(4)

4

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv- 105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv- 105

B-1049 Brussels.

---

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/59 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/59

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 813/2010

2010 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. rugsėjo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MK | 65,0 |
| XS | 64,0 |
| ZZ | 64,5 |
| 0707 00 05 | MK | 57,0 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 101,1 |
| 0709 90 70 | TR | 124,1 |
| ZZ | 124,1 |
| 0805 50 10 | AR | 142,9 |
| CL | 133,5 |
| IL | 141,4 |
| TR | 142,5 |
| UY | 99,8 |
| ZA | 107,5 |
| ZZ | 127,9 |
| 0806 10 10 | EG | 148,1 |
| IL | 122,3 |
| TR | 117,5 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 67,5 |
| BR | 71,9 |
| CL | 125,7 |
| CN | 64,8 |
| NZ | 94,1 |
| US | 87,4 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 86,0 |
| 0808 20 50 | AR | 157,6 |
| CL | 150,5 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 118,3 |
| 0809 30 | TR | 148,1 |
| ZZ | 148,1 |
| 0809 40 05 | BA | 56,9 |
| IL | 165,3 |
| ZZ | 111,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MK

65,0

XS

64,0

ZZ

64,5

0707 00 05

MK

57,0

TR

145,1

ZZ

101,1

0709 90 70

TR

124,1

ZZ

124,1

0805 50 10

AR

142,9

CL

133,5

IL

141,4

TR

142,5

UY

99,8

ZA

107,5

ZZ

127,9

0806 10 10

EG

148,1

IL

122,3

TR

117,5

ZA

92,1

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

67,5

BR

71,9

CL

125,7

CN

64,8

NZ

94,1

US

87,4

ZA

90,6

ZZ

86,0

0808 20 50

AR

157,6

CL

150,5

CN

86,4

ZA

78,8

ZZ

118,3

0809 30

TR

148,1

ZZ

148,1

0809 40 05

BA

56,9

IL

165,3

ZZ

111,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/61 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/61

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 814/2010

2010 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2010 m. rugsėjo 16 d.

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2010 m. liepos 20 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 642/2010 dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 5 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. rugsėjo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2010 m. rugsėjo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2010 m. rugsėjo 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. rugsėjo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 187, 2010 7 21, p. 5.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2010 m. rugsėjo 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 7,00 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 0,00 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 0,00 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 7,00 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

7,00

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

0,00

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

0,00

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

7,00

---

(1)  Prekių, kurios į Sąjungą atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje arba Juodojoje jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (ES) Nr. 642/2010 3 straipsnyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

31.8.2010-14.9.2010

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 228,63 | 143,93 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 170,33 | 160,33 | 140,33 | 96,18 |
| Meksikos įlankos priedas | — | 15,71 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | 22,06 | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

228,63

143,93

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

170,33

160,33

140,33

96,18

Meksikos įlankos priedas

—

15,71

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

22,06

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 23,62 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 53,85 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 642/2010 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

23,62 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

53,85 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (ES) Nr. 642/2010 5 straipsnio 3 dalis).

---

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/64 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/64

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 815/2010

2010 m. rugsėjo 15 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 809/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 809/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. rugsėjo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. rugsėjo 15 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 242, 2010 9 15, p. 23.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. rugsėjo 16 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 56,73 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

56,73

0,00

1701 11 90 (1)

56,73

0,00

1701 12 10 (1)

56,73

0,00

1701 12 90 (1)

56,73

0,00

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/66 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/66

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2009 m. liepos 27 d.

dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų pasirašymo Bendrijos vardu

(2010/491/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 62 straipsnio 2 dalies a punktą ir 66 straipsnį, kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmuoju sakiniu,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Pagal 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiančio Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (1), 21 straipsnio 3 dalį su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys dalyvauja tos Agentūros veikloje. Jų dalyvavimo sąlygos turi būti tiksliau išdėstytos tolesniuose susitarimuose, kuriuos Bendrija turi sudaryti su tomis šalimis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiančio Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (1), 21 straipsnio 3 dalį su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys dalyvauja tos Agentūros veikloje. Jų dalyvavimo sąlygos turi būti tiksliau išdėstytos tolesniuose susitarimuose, kuriuos Bendrija turi sudaryti su tomis šalimis.

| (2) | 2008 m. kovo 11 d. Komisijai suteikus įgaliojimus, baigtos derybos su Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl Susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. kovo 11 d. Komisijai suteikus įgaliojimus, baigtos derybos su Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl Susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų.

| (3) | Atsižvelgiant į tai, kad jis gali būti sudarytas vėliau, 2009 m. sausio 19 d. parafuotas Susitarimas turėtų būti pasirašytas, o pridedamos bendros deklaracijos – patvirtintos. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į tai, kad jis gali būti sudarytas vėliau, 2009 m. sausio 19 d. parafuotas Susitarimas turėtų būti pasirašytas, o pridedamos bendros deklaracijos – patvirtintos.

| (4) | Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. Kadangi šiuo sprendimu plėtojamas Šengeno acquis pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 3 dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 5 straipsnį per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai bus priimtas šis sprendimas, turi nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinės teisės aktuose. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Protokolo dėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. Kadangi šiuo sprendimu plėtojamas Šengeno acquis pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 3 dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija pagal minėto protokolo 5 straipsnį per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai bus priimtas šis sprendimas, turi nuspręsti, ar jį įgyvendins savo nacionalinės teisės aktuose.

| (5) | Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2). Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. |
| --- | --- |

(5)

Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (2). Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti.

| (6) | Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis
   (3) nuostatas. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti, |
| --- | --- |

(6)

Šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kuriose Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis
   (3) nuostatas. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarimo dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų pasirašymas ir pridedamos bendros deklaracijos su sąlyga, kad Susitarimas bus sudarytas.

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) Bendrijos vardu pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.

Priimta Briuselyje 2009 m. liepos 27 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BILDT

---

(1)  OL L 349, 2004 11 25, p. 1.

1

(2)  OL L 131, 2000 6 1, p. 43.

2

(3)  OL L 64, 2002 3 7, p. 20.

3

---

Klaidų ištaisymas

| 16.9.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 243/68 |
| --- | --- | --- | --- |

16.9.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 243/68

---

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/45/ES dėl transplantacijai skirtų žmogaus organų kokybės ir saugos standartų nustatymo klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 207, 2010 m. rugpjūčio 6 d.
  )

Viršelis, direktyvos pavadinimas:

yra:

„2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/45/ES ...“,

turi būti:

„2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/53/ES ...“;

14 puslapis, direktyvos pavadinimas:

yra:

„EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2010/45/ES 2010 m. liepos 7 d. ...“,

turi būti:

„EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2010/53/ES 2010 m. liepos 7 d. ...“.

---