# Euroopa Liidu L 222/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.222.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 222 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide24. august 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.222.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 222

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide24. august 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 123 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses kohanduvate esitulede süsteemidega (AFS) | 1 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 123 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses kohanduvate esitulede süsteemidega (AFS)

1

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/459/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. september 2008, riigiabi C 61/07 (ex NN 71/07) kohta – Kreeka äriühingud Olympic Airways Services / Olympic Airlines
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 5073 all)

   (
  1
  ) | 62 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/459/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. september 2008, riigiabi C 61/07 (ex NN 71/07) kohta – Kreeka äriühingud Olympic Airways Services / Olympic Airlines
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 5073 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 5073 all)

1

62

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTUVÕETUD ÕIGUSAKTID

| 24.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 222/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumise kuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatust käsitleva dokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav järgmisel veebisaidil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UN/ECE) eeskiri nr 123 – Ühtsed sätted, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses kohanduvate esitulede süsteemidega (AFS)

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

määruse algversiooni 4. täiendus – jõustumise kuupäev: 19. august 2010

SISUKORD

EESKIRI

A.   HALDUSSÄTTED

| 0. | Rakendusala |
| --- | --- |

0.

| 1. | Mõisted |
| --- | --- |

1.

| 2. | Süsteemi tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Märgistus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

4.

B.   SÜSTEEMIDELE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED

| 5. | Üldnõuded |
| --- | --- |

5.

| 6. | Valgustus |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Üldsätted |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Lähitulede suhtes kohaldatavad nõuded |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kaugtulede suhtes kohaldatavad nõuded |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Muud sätted |
| --- | --- |

6.4.

| 7. | Värvus |
| --- | --- |

7.

C.   TÄIENDAVAD HALDUSSÄTTED

| 8. | Süsteemi tüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Toodangu vastavus nõuetele |
| --- | --- |

9.

| 10. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tootmise lõplik peatamine |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tüübikinnituskatseid korraldavate tehniliste teenistuste ja haldusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

12.

LISAD

| 1. lisa — | Teatis |
| --- | --- |

1. lisa —

| 2. lisa — | Tüübikinnitusmärkide näidised |
| --- | --- |

2. lisa —

| 3. lisa — | Lähitulede suhtes kohaldatavad fotomeetrilised nõuded |
| --- | --- |

3. lisa —

| 4. lisa — | Süsteemide töötamise ajal tehtavad fotomeetriliste omaduste stabiilsuskatsed |
| --- | --- |

4. lisa —

| 5. lisa — | Tootmise nõuetekohasuse järelevalvementluse miinimumnõuded |
| --- | --- |

5. lisa —

| 6. lisa — | Plastmaterjalist hajutiklaasi sisaldavate süsteemide suhtes kohaldatavad nõuded – hajutiklaasiga või materjalinäidisega ning terviksüsteemide või nende ühe või mitme osaga tehtavad katsed |
| --- | --- |

6. lisa —

| 1. liide — | Tüübikinnituskatsete ajaline järjestus |
| --- | --- |

1. liide —

| 2. liide — | Valgusülekande ja valguse hajumise mõõtmise meetod |
| --- | --- |

2. liide —

| 3. liide — | Pihustuskatse meetod |
| --- | --- |

3. liide —

| 4. liide — | Kleeplindi nakkekatse |
| --- | --- |

4. liide —

| 7. lisa — | Näidiste kontrolli miinimumnõuded |
| --- | --- |

7. lisa —

| 8. lisa — | Lähitulede valgustatud ja valgustamata ala piiri ja tulede suunatuse reguleerimise suhtes kohaldatavad sätted |
| --- | --- |

8. lisa —

| 9. lisa — | Fotomeetriliste mõõtmiste suhtes kohaldatavad sätted |
| --- | --- |

9. lisa —

| 10. lisa — | Kirjelduste vormid |
| --- | --- |

10. lisa —

| 11. lisa — | LED-moodulite ja LED-mooduleid sisaldavate kohanduvate esitulede süsteemide suhtes kohaldatavad nõuded |
| --- | --- |

11. lisa —

A.   HALDUSSÄTTED

0.   RAKENDUSALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse M- ja N-kategooria (1) mootorsõidukitel kasutatavate kohanduvate esitulede süsteemide suhtes.

1.   MÕISTED

Käesolevas eeskirjas:

| 1.1. | kasutakse tüübikinnitustaotluse esitamise hetkel kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid. |
| --- | --- |

1.1.

kasutakse tüübikinnitustaotluse esitamise hetkel kehtivas eeskirjas nr 48 ja selle muudatustes sätestatud mõisteid.

| 1.2. | Kohanduv esitulede süsteem (ehk „süsteem”) on valgustusseade, mille valguskiir kohandub automaatselt lähitulede ja vajadusel ka minimaalse tugevusega kaugtulede kasutamise eri tingimustega vastavalt punktile 6.1.1; süsteem hõlmab juhtseadet, üht või enamat toite- ja tööseadet ning vajadusel sõiduki paremale ja vasakule küljele paigaldatud mooduleid. |
| --- | --- |

1.2.

Kohanduv esitulede süsteem (ehk „süsteem”) on valgustusseade, mille valguskiir kohandub automaatselt lähitulede ja vajadusel ka minimaalse tugevusega kaugtulede kasutamise eri tingimustega vastavalt punktile 6.1.1; süsteem hõlmab juhtseadet, üht või enamat toite- ja tööseadet ning vajadusel sõiduki paremale ja vasakule küljele paigaldatud mooduleid.

| 1.3. | Lähitulede klass (C, V, E või W) hõlmab lähitulesid, mille omadused on esitatud käesolevas eeskirjas ja eeskirjas nr 48 (2); |
| --- | --- |

1.3.

Lähitulede klass (C, V, E või W) hõlmab lähitulesid, mille omadused on esitatud käesolevas eeskirjas ja eeskirjas nr 48 (2);

| 1.4. | Esivalgustuse süsteemist tulenev valgustuse režiim vastab käesoleva eeskirja punktidele 6.2 ja 6.3 kas ühe lähitulede klassi või kaugtulede osas ning selle näeb ette sõiduki tootja teatavatel sõidukitel ja teatavates välistingimustes kasutamiseks.






  1.4.1. | Kurvivalgustus on esivalgustuse viis, mille korral valgusvihku suunatakse külgsuunas või muudetakse (samalaadse tulemuse saavutamiseks); see viis on ette nähtud kasutamiseks kurvides või teede ristumiskohtades ning sellega on seotud eriomased fotomeetrilised omadused. |
| --- | --- | --- |

1.4.

Esivalgustuse süsteemist tulenev valgustuse režiim vastab käesoleva eeskirja punktidele 6.2 ja 6.3 kas ühe lähitulede klassi või kaugtulede osas ning selle näeb ette sõiduki tootja teatavatel sõidukitel ja teatavates välistingimustes kasutamiseks.

1.4.1.

Kurvivalgustus on esivalgustuse viis, mille korral valgusvihku suunatakse külgsuunas või muudetakse (samalaadse tulemuse saavutamiseks); see viis on ette nähtud kasutamiseks kurvides või teede ristumiskohtades ning sellega on seotud eriomased fotomeetrilised omadused.

| 1.4.2. | 1. kategooria kurvivalgustus on kurvivalgustus, mille korral toimub valgusvihu valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalne ümberpaiknemine. |
| --- | --- |

1.4.2.

1. kategooria kurvivalgustus on kurvivalgustus, mille korral toimub valgusvihu valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalne ümberpaiknemine.

| 1.4.3. | 2. kategooria kurvivalgustus on kurvivalgustus ilma valgusvihu valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalse ümberpaiknemiseta. |
| --- | --- |

1.4.3.

2. kategooria kurvivalgustus on kurvivalgustus ilma valgusvihu valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalse ümberpaiknemiseta.

| 1.5. | Valgustusüksus on süsteemi osa, mis kiirgab valgust ja võib koosneda optilistest, mehaanilistest ja elektrilistest osadest ning mille ülesandeks on tekitada osaliselt või täielikult valgusvihku süsteemi ühe või enama esivalgustusfunktsiooni rakendamisel. |
| --- | --- |

1.5.

Valgustusüksus on süsteemi osa, mis kiirgab valgust ja võib koosneda optilistest, mehaanilistest ja elektrilistest osadest ning mille ülesandeks on tekitada osaliselt või täielikult valgusvihku süsteemi ühe või enama esivalgustusfunktsiooni rakendamisel.

| 1.6. | Paigaldusüksus on osadeks jagamatu korpus (laterna korpus), mis sisaldab üht või enamat valgustusüksust; |
| --- | --- |

1.6.

Paigaldusüksus on osadeks jagamatu korpus (laterna korpus), mis sisaldab üht või enamat valgustusüksust;

| 1.7. | Parem külg ja vasak külg on valgustusüksuste kogum, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõiduki pikikesktelje vastavale küljele sõiduki edasiliikumise telje suhtes. |
| --- | --- |

1.7.

Parem külg ja vasak külg on valgustusüksuste kogum, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõiduki pikikesktelje vastavale küljele sõiduki edasiliikumise telje suhtes.

| 1.8. | Süsteemi juhtseade on süsteemi osa või osad, mis võtavad vastu sõiduki edastatavaid signaale ning juhivad automaatselt valgustusüksuste tööd. |
| --- | --- |

1.8.

Süsteemi juhtseade on süsteemi osa või osad, mis võtavad vastu sõiduki edastatavaid signaale ning juhivad automaatselt valgustusüksuste tööd.

| 1.9. | Neutraalasend on süsteemi asend, mille korral tekitatakse C-klassi lähitulede (põhilähitulede) või vajadusel kaugtulede kindlaksmääratud omadustega valgusvihk ning mingit kohanduvate esitulede süsteemi juhtsignaali ei rakendata. |
| --- | --- |

1.9.

Neutraalasend on süsteemi asend, mille korral tekitatakse C-klassi lähitulede (põhilähitulede) või vajadusel kaugtulede kindlaksmääratud omadustega valgusvihk ning mingit kohanduvate esitulede süsteemi juhtsignaali ei rakendata.

| 1.10. | Signaal on mis tahes kohanduvate esitulede süsteemi juhtsignaal, mis vastab eeskirja nr 48 määratlusele, või mis tahes täiendav süsteemi sisendsignaal või süsteemi poolt sõidukile edastatav väljundsignaal. |
| --- | --- |

1.10.

Signaal on mis tahes kohanduvate esitulede süsteemi juhtsignaal, mis vastab eeskirja nr 48 määratlusele, või mis tahes täiendav süsteemi sisendsignaal või süsteemi poolt sõidukile edastatav väljundsignaal.

| 1.11. | Signaaligeneraator on seade, mis on suuteline tekitama üht või mitut signaali süsteemi katsetuste vajadusteks. |
| --- | --- |

1.11.

Signaaligeneraator on seade, mis on suuteline tekitama üht või mitut signaali süsteemi katsetuste vajadusteks.

| 1.12. | Toite- ja tööseade on süsteemi üks või mitu osist, mis varustavad süsteemi üht või mitut osa energiaga, sealhulgas toitevoolu ja/või toitepinge regulaator ühe või enama valgusallika jaoks, näiteks valgusallikate elektroonilised juhtimisseadmed. |
| --- | --- |

1.12.

Toite- ja tööseade on süsteemi üks või mitu osist, mis varustavad süsteemi üht või mitut osa energiaga, sealhulgas toitevoolu ja/või toitepinge regulaator ühe või enama valgusallika jaoks, näiteks valgusallikate elektroonilised juhtimisseadmed.

| 1.13. | Süsteemi nulltelg on sirge, mis moodustub sõiduki pikisuunalise kesktasandi lõikumisel horisontaalse tasandiga, mis läbib ühte allpool punktis 2.2.1 kirjeldatud joonistel kujutatud valgustusüksuste nullkeset. |
| --- | --- |

1.13.

Süsteemi nulltelg on sirge, mis moodustub sõiduki pikisuunalise kesktasandi lõikumisel horisontaalse tasandiga, mis läbib ühte allpool punktis 2.2.1 kirjeldatud joonistel kujutatud valgustusüksuste nullkeset.

| 1.14. | Hajutiklaas on paigaldusüksuse kõige välisem detail, mis edastab valgust läbi välise valgusava. |
| --- | --- |

1.14.

Hajutiklaas on paigaldusüksuse kõige välisem detail, mis edastab valgust läbi välise valgusava.

| 1.15. | Kattematerjal on mis tahes toode, mis on kantud ühe või enama kihina hajutiklaasi välisküljele. |
| --- | --- |

1.15.

Kattematerjal on mis tahes toode, mis on kantud ühe või enama kihina hajutiklaasi välisküljele.

| 1.16. | Eri tüüpi süsteemid on süsteemid, millel on omavahel olulisi erinevusi, näiteks:






  1.16.1. | kaubanimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

1.16.

Eri tüüpi süsteemid on süsteemid, millel on omavahel olulisi erinevusi, näiteks:

1.16.1.

kaubanimi või kaubamärk;

| 1.16.2. | süsteemi optilisi või fotomeetrilisi omadusi muutvate detailide olemasolu või puudumine; |
| --- | --- |

1.16.2.

süsteemi optilisi või fotomeetrilisi omadusi muutvate detailide olemasolu või puudumine;

| 1.16.3. | sobivus parempoolse, vasakpoolse või nii parem- kui vasakpoolse liikluse jaoks; |
| --- | --- |

1.16.3.

sobivus parempoolse, vasakpoolse või nii parem- kui vasakpoolse liikluse jaoks;

| 1.16.4. | valgustusfunktsioon või -funktsioonid, töörežiim või -režiimid ja tulede klassid; |
| --- | --- |

1.16.4.

valgustusfunktsioon või -funktsioonid, töörežiim või -režiimid ja tulede klassid;

| 1.16.5. | hajutiklaaside materjal, ka kattematerjal, kui see on olemas; |
| --- | --- |

1.16.5.

hajutiklaaside materjal, ka kattematerjal, kui see on olemas;

| 1.16.6. | süsteemi jaoks määratud signaali või signaalide omadus või omadused. |
| --- | --- |

1.16.6.

süsteemi jaoks määratud signaali või signaalide omadus või omadused.

| 1.17. | Suunatus on valgusvihu või selle osa paiknemine eeskirjadele vastaval mõõteekraanil. |
| --- | --- |

1.17.

Suunatus on valgusvihu või selle osa paiknemine eeskirjadele vastaval mõõteekraanil.

| 1.18. | Reguleerimine on asjaomaste vahendite kasutamine süsteemi poolt valgusvihu vertikaalseks ja/või horisontaalseks suunamiseks. |
| --- | --- |

1.18.

Reguleerimine on asjaomaste vahendite kasutamine süsteemi poolt valgusvihu vertikaalseks ja/või horisontaalseks suunamiseks.

| 1.19. | Liikluspoole muutmise funktsioon on esitulede või üksnes nende ühe töörežiimi või süsteemi ühe või mitme osa või kõikide osade funktsioon, mille ülesandeks on vältida pimestamist ja tagada piisav valgustus, kui sõidukit, mis on ette nähtud liikumiseks sõidutee ühel poolel, kasutatakse ajutiselt riigis, kus liiklus toimub tee teisel poolel. |
| --- | --- |

1.19.

Liikluspoole muutmise funktsioon on esitulede või üksnes nende ühe töörežiimi või süsteemi ühe või mitme osa või kõikide osade funktsioon, mille ülesandeks on vältida pimestamist ja tagada piisav valgustus, kui sõidukit, mis on ette nähtud liikumiseks sõidutee ühel poolel, kasutatakse ajutiselt riigis, kus liiklus toimub tee teisel poolel.

| 1.20. | Asendusfunktsioon on esitulede või üksnes nende ühe töörežiimi või süsteemi, selle ühe või mitme osa või kõikide osade valgustus- ja/või signalisatsioonifunktsioon, mille ülesandeks on asendada esivalgustuse funktsiooni või töörežiimi süsteemi töö häirete korral. |
| --- | --- |

1.20.

Asendusfunktsioon on esitulede või üksnes nende ühe töörežiimi või süsteemi, selle ühe või mitme osa või kõikide osade valgustus- ja/või signalisatsioonifunktsioon, mille ülesandeks on asendada esivalgustuse funktsiooni või töörežiimi süsteemi töö häirete korral.

| 1.21. | Käesoleva eeskirja viidetega standardsetele (etalon-)hõõglampidele ja gaaslahendusega valgusallikatele osutatakse vastavalt tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivatele eeskirjadele nr 37 ja nr 99 ning nende muudatuste seeriatele. |
| --- | --- |

1.21.

Käesoleva eeskirja viidetega standardsetele (etalon-)hõõglampidele ja gaaslahendusega valgusallikatele osutatakse vastavalt tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivatele eeskirjadele nr 37 ja nr 99 ning nende muudatuste seeriatele.

2.   SÜSTEEMI TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

| 2.1. | Tüübikinnitustaotluse esitab kaubamärgi või kaubanime valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.
  Taotluses tuleb ära näidata:






  2.1.1. | esivalgustusfunktsioonid, mida peab võimaldama süsteem, mille jaoks käesoleva eeskirja kohaselt kinnitust taotletakse;






  2.1.1.1. | mis tahes muu esivalgustus- või signalisatsioonifunktsioon, mis hõlmab üht või mitut laternat, mis võivad olla tüübikinnituseks esitatud valgustusüksusega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud, teave peab olema piisavalt üksikasjalik, et oleks võimalik kindlaks teha see latern või need laternad ja nende tüübikinnituse (eraldi) aluseks olev eeskiri või eeskirjad; |
| --- | --- | --- | --- |

2.1.

Tüübikinnitustaotluse esitab kaubamärgi või kaubanime valdaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

Taotluses tuleb ära näidata:

2.1.1.

esivalgustusfunktsioonid, mida peab võimaldama süsteem, mille jaoks käesoleva eeskirja kohaselt kinnitust taotletakse;

2.1.1.1.

mis tahes muu esivalgustus- või signalisatsioonifunktsioon, mis hõlmab üht või mitut laternat, mis võivad olla tüübikinnituseks esitatud valgustusüksusega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud, teave peab olema piisavalt üksikasjalik, et oleks võimalik kindlaks teha see latern või need laternad ja nende tüübikinnituse (eraldi) aluseks olev eeskiri või eeskirjad;

| 2.1.2. | kas lähitulede valgusvihk on ette nähtud nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse puhul kasutamiseks või üksnes ühepoolse liikluse jaoks; |
| --- | --- |

2.1.2.

kas lähitulede valgusvihk on ette nähtud nii parempoolse kui ka vasakpoolse liikluse puhul kasutamiseks või üksnes ühepoolse liikluse jaoks;

| 2.1.3. | kas süsteem on varustatud ühe või mitme reguleeritava valgustusüksusega:






  2.1.3.1. | iga valgustusüksuse paigaldamispunkt(id) maapinna ja sõiduki pikisuunalise kesktelje suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

kas süsteem on varustatud ühe või mitme reguleeritava valgustusüksusega:

2.1.3.1.

iga valgustusüksuse paigaldamispunkt(id) maapinna ja sõiduki pikisuunalise kesktelje suhtes;

| 2.1.3.2. | maksimaalsed vertikaalsuunalised nurgad ülal- ja allpool normaalasendit (-asendeid), mida vertikaalreguleerimisseadme(te) abil on võimalik saavutada; |
| --- | --- |

2.1.3.2.

maksimaalsed vertikaalsuunalised nurgad ülal- ja allpool normaalasendit (-asendeid), mida vertikaalreguleerimisseadme(te) abil on võimalik saavutada;

| 2.1.4. | kasutatavate asendatavate ja/või mitteasendatavate hõõglampide või gaaslahendusega valgusallikate kategooria vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjadele nr 37 või nr 99 ning nende muudatuste seeriatele ja/või vajaduse korral valgusallika mooduli tunnuskood LED-moodulite puhul; |
| --- | --- |

2.1.4.

kasutatavate asendatavate ja/või mitteasendatavate hõõglampide või gaaslahendusega valgusallikate kategooria vastavalt tüübikinnitustaotluse esitamise ajal kehtivale eeskirjadele nr 37 või nr 99 ning nende muudatuste seeriatele ja/või vajaduse korral valgusallika mooduli tunnuskood LED-moodulite puhul;

| 2.1.5. | kas süsteem on varustatud ühe või mitme mitteasendatava valgusallikaga:






  2.1.5.1. | mitteasendatavate valgusallikatega varustatud valgustusüksuse või valgustusüksuste tunnuskoodid; |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

kas süsteem on varustatud ühe või mitme mitteasendatava valgusallikaga:

2.1.5.1.

mitteasendatavate valgusallikatega varustatud valgustusüksuse või valgustusüksuste tunnuskoodid;

| 2.1.6. | vajaduse korral ekspluatatsioonitingimused, st eri toitepinged, mis on määratud käesoleva eeskirja 9. lisas. |
| --- | --- |

2.1.6.

vajaduse korral ekspluatatsioonitingimused, st eri toitepinged, mis on määratud käesoleva eeskirja 9. lisas.

| 2.2. | Igale tüübikinnitustaotlusele tuleb lisada:






  2.2.1. | tüübi tuvastamiseks piisavalt detailsed joonised kolmes eksemplaris, millel on näidatud tüübikinnitusnumbri või -numbrite paiknemine ning tüübikinnitusmärki ümbritsevale ringile lisatud täiendavad tähised ja millel on ühtlasi ära näidatud, millises geomeetrilises asendis tuleb valgustusüksused sõidukile paigaldada maapinna ja sõiduki pikisuunalise kesktelje suhtes; samuti tuleb joonistel esitada esilaterna pikilõige (telglõige) ja eestvaade ning optiliste omaduste peamised üksikasjad, eeskätt nulltelg või nullteljed ja punkt või punktid, mida vaadeldakse katsetamisel nullkeskmetena, ning vajadusel tuleb ära näidatud ka hajutiklaaside kõik optilised omadused ning LED-mooduli(te) puhul ka mooduli(te) tunnuskoodi(de) jaoks ettenähtud koht (kohad); |
| --- | --- | --- |

2.2.

Igale tüübikinnitustaotlusele tuleb lisada:

2.2.1.

tüübi tuvastamiseks piisavalt detailsed joonised kolmes eksemplaris, millel on näidatud tüübikinnitusnumbri või -numbrite paiknemine ning tüübikinnitusmärki ümbritsevale ringile lisatud täiendavad tähised ja millel on ühtlasi ära näidatud, millises geomeetrilises asendis tuleb valgustusüksused sõidukile paigaldada maapinna ja sõiduki pikisuunalise kesktelje suhtes; samuti tuleb joonistel esitada esilaterna pikilõige (telglõige) ja eestvaade ning optiliste omaduste peamised üksikasjad, eeskätt nulltelg või nullteljed ja punkt või punktid, mida vaadeldakse katsetamisel nullkeskmetena, ning vajadusel tuleb ära näidatud ka hajutiklaaside kõik optilised omadused ning LED-mooduli(te) puhul ka mooduli(te) tunnuskoodi(de) jaoks ettenähtud koht (kohad);

| 2.2.2. | süsteemi lühike tehniline kirjeldus, milles on märgitud:






  a) | kasutatav(ad) valgustusfunktsioon(id) ning nende töörežiimid, mida süsteem võimaldab (3); |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

süsteemi lühike tehniline kirjeldus, milles on märgitud:

a)

kasutatav(ad) valgustusfunktsioon(id) ning nende töörežiimid, mida süsteem võimaldab (3);

| b) | nendele funktsioonidele vastavad valgustusüksused (3) ning signaalid (4) koos nende toimimise tehniliste parameetrite kirjeldusega; |
| --- | --- |

b)

nendele funktsioonidele vastavad valgustusüksused (3) ning signaalid (4) koos nende toimimise tehniliste parameetrite kirjeldusega;

| c) | kurvivalgustuse olemasolu korral selle kategooriad (3); |
| --- | --- |

c)

kurvivalgustuse olemasolu korral selle kategooriad (3);

| d) | vajadusel käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 6 kohased täiendavad andmed, mis on seotud E-klassi lähitulede suhtes kohaldatavate sättega; |
| --- | --- |

d)

vajadusel käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 6 kohased täiendavad andmed, mis on seotud E-klassi lähitulede suhtes kohaldatavate sättega;

| e) | vajadusel käesoleva eeskirja 3. lisa kohased andmed, mis on seotud W-klassi lähitulede suhtes kohaldatavate sätetega; |
| --- | --- |

e)

vajadusel käesoleva eeskirja 3. lisa kohased andmed, mis on seotud W-klassi lähitulede suhtes kohaldatavate sätetega;

| f) | valgustusüksused (4) mis tekitavad ühe või mitu lähitulede valgustatud ja valgustamata ala piiri või mis osalevad sellise piiri tekitamises; |
| --- | --- |

f)

valgustusüksused (4) mis tekitavad ühe või mitu lähitulede valgustatud ja valgustamata ala piiri või mis osalevad sellise piiri tekitamises;

| g) | märkused (3) mis tulenevad käesoleva eeskirja punktist 6.4.6 selles osas, mis on seotud eeskirja nr 48 punktidega 6.22.6.1.2.1 ja 6.22.6.1.3; |
| --- | --- |

g)

märkused (3) mis tulenevad käesoleva eeskirja punktist 6.4.6 selles osas, mis on seotud eeskirja nr 48 punktidega 6.22.6.1.2.1 ja 6.22.6.1.3;

| h) | valgustusüksused, mis on ette nähtud minimaalse tugevusega lähitulede jaoks vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.2.9.1; |
| --- | --- |

h)

valgustusüksused, mis on ette nähtud minimaalse tugevusega lähitulede jaoks vastavalt käesoleva eeskirja punktile 6.2.9.1;

| i) | paigaldamisnõuded ja katsetusteks ettenähtud funktsioonid; |
| --- | --- |

i)

paigaldamisnõuded ja katsetusteks ettenähtud funktsioonid;

| j) | mis tahes muu oluline teave; |
| --- | --- |

j)

mis tahes muu oluline teave;

| k) | LED-mooduli(te) puhul peab see sisaldma:






  i) | LED-mooduli(te) lühikest tehnilist kirjeldust; |
| --- | --- | --- |

k)

LED-mooduli(te) puhul peab see sisaldma:

i)

LED-mooduli(te) lühikest tehnilist kirjeldust;

| ii) | joonist, millel on näidatud mõõtmed, peamised elektrilised ja fotomeetrilised näitajad ning objektiivne valgusvoog; |
| --- | --- |

ii)

joonist, millel on näidatud mõõtmed, peamised elektrilised ja fotomeetrilised näitajad ning objektiivne valgusvoog;

| iii) | valgusallika elektroonilise juhtseadise olemasolu korral teave tüübikinnituskatsete jaoks vajaliku elektriliidese kohta. |
| --- | --- |

iii)

valgusallika elektroonilise juhtseadise olemasolu korral teave tüübikinnituskatsete jaoks vajaliku elektriliidese kohta.

| 2.2.2.1. | Tüübikinnituse katsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ettekirjutuste ja dokumentatsioonis määratud ohutuspõhimõtete kohaselt tuleb:






  i) | kirjeldada süsteemiga integreeritud meetmeid, mis tagavad vastavuse punktides 5.7.3, 5.9 ja 6.2.6.4 esitatud nõuetele ja |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1.

Tüübikinnituse katsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ettekirjutuste ja dokumentatsioonis määratud ohutuspõhimõtete kohaselt tuleb:

i)

kirjeldada süsteemiga integreeritud meetmeid, mis tagavad vastavuse punktides 5.7.3, 5.9 ja 6.2.6.4 esitatud nõuetele ja

| ii) | esitada punkti 6.2.7 kohaselt juhised nende kontrollimiseks ja/või |
| --- | --- |

ii)

esitada punkti 6.2.7 kohaselt juhised nende kontrollimiseks ja/või

| iii) | võimaldada juurdepääs asjaomastele dokumentidele, mis näitavad süsteemi tõhusust töökindluse ja punkti 2.2.2.1 alapunktis i määratud meetmete nõuetekohase toimimise aspektist nagu näiteks tõrgete liigi ja mõju analüüs (FMEA) ja vigade põhjuste skemaatiline analüüs (FTA) või mis tahes muu ohutustingimustega kohandatud menetlus. |
| --- | --- |

iii)

võimaldada juurdepääs asjaomastele dokumentidele, mis näitavad süsteemi tõhusust töökindluse ja punkti 2.2.2.1 alapunktis i määratud meetmete nõuetekohase toimimise aspektist nagu näiteks tõrgete liigi ja mõju analüüs (FMEA) ja vigade põhjuste skemaatiline analüüs (FTA) või mis tahes muu ohutustingimustega kohandatud menetlus.

| 2.2.2.2. | märkida vajadusel toite- ja tööseadmete mark ja tüüp, kui need ei kuulu paigaldusüksuse koosseisu; |
| --- | --- |

2.2.2.2.

märkida vajadusel toite- ja tööseadmete mark ja tüüp, kui need ei kuulu paigaldusüksuse koosseisu;

| 2.2.3. | üks näidis süsteemi kohta, mille kinnitamist taotletakse, sh vajadusel paigaldusseadmed, toite- ja tööseadmed ning signaaligeneraatorid; |
| --- | --- |

2.2.3.

üks näidis süsteemi kohta, mille kinnitamist taotletakse, sh vajadusel paigaldusseadmed, toite- ja tööseadmed ning signaaligeneraatorid;

| 2.2.4. | et katsetada plastmaterjali, millest on valmistatud hajutid:






  2.2.4.1. | neliteist hajutiklaasi;






  2.2.4.1.1. | kümme klaasi kõnealustest hajutiklaasidest võib asendada kümne, vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune põhiliselt lame ala (kõveruse raadiusega vähemalt 300 mm); |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.4.

et katsetada plastmaterjali, millest on valmistatud hajutid:

2.2.4.1.

neliteist hajutiklaasi;

2.2.4.1.1.

kümme klaasi kõnealustest hajutiklaasidest võib asendada kümne, vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune põhiliselt lame ala (kõveruse raadiusega vähemalt 300 mm);

| 2.2.4.1.2. | iga selline hajutiklaas või materjalinäidis peab olema saadud masstoodangu valmistamisel kasutatava meetodi kohaselt; |
| --- | --- |

2.2.4.1.2.

iga selline hajutiklaas või materjalinäidis peab olema saadud masstoodangu valmistamisel kasutatava meetodi kohaselt;

| 2.2.4.2. | üks valgustuselement või vajadusel optiline seade, millele saab hajutiklaasid kinnitada tootja juhiste kohaselt; |
| --- | --- |

2.2.4.2.

üks valgustuselement või vajadusel optiline seade, millele saab hajutiklaasid kinnitada tootja juhiste kohaselt;

| 2.2.5. | vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 2.2.4 tuleb valgust edastavate plastmaterjalist detailide vastupidavuse katsetamiseks võimaliku süsteemisisese ultraviolettkiirguse suhtes (näiteks gaaslahendusega valgusallika või LED-mooduli kiirgus) lisada:
  näidised kõikidest süsteemis kasutatavatest materjalidest või kogu süsteem tervikuna või süsteemi üks või mitu osa, mis sisaldavad neid materjale. Kõik materjalinäidised, mis esitatakse, peavad välimuse ning pinnatöötluse poolest olema sellised, nagu kavatsetakse kasutada süsteemides, millele tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- |

2.2.5.

vastavalt käesoleva eeskirja 6. lisa punktile 2.2.4 tuleb valgust edastavate plastmaterjalist detailide vastupidavuse katsetamiseks võimaliku süsteemisisese ultraviolettkiirguse suhtes (näiteks gaaslahendusega valgusallika või LED-mooduli kiirgus) lisada:

näidised kõikidest süsteemis kasutatavatest materjalidest või kogu süsteem tervikuna või süsteemi üks või mitu osa, mis sisaldavad neid materjale. Kõik materjalinäidised, mis esitatakse, peavad välimuse ning pinnatöötluse poolest olema sellised, nagu kavatsetakse kasutada süsteemides, millele tüübikinnitust taotletakse;

| 2.2.6. | hajutiklaaside ja katete (olemasolu korral) materjalide kohta peab olema lisatud nende materjalide ja kattematerjalide omaduste katsetuste protokoll, kui need materjalid on juba läbinud katseid; |
| --- | --- |

2.2.6.

hajutiklaaside ja katete (olemasolu korral) materjalide kohta peab olema lisatud nende materjalide ja kattematerjalide omaduste katsetuste protokoll, kui need materjalid on juba läbinud katseid;

| 2.2.7. | kui tegemist on süsteemiga, mis vastab allpool esitatud punktile 4.1.7, siis allpool esitatud punkti 4.1.6 kohane näidissõiduk või -sõidukid. |
| --- | --- |

2.2.7.

kui tegemist on süsteemiga, mis vastab allpool esitatud punktile 4.1.7, siis allpool esitatud punkti 4.1.6 kohane näidissõiduk või -sõidukid.

3.   MÄRGISTUS

| 3.1. | Tüübikinnituseks esitatud süsteemi paigaldusüksustel peab olema taotleja kaubanimi või kaubamärk. |
| --- | --- |

3.1.

Tüübikinnituseks esitatud süsteemi paigaldusüksustel peab olema taotleja kaubanimi või kaubamärk.

| 3.2. | Neil paigaldusüksustel peab hajuti ja korpuse peal olema piisav ruum tüübikinnitusmärgi ja punktis 4 kirjeldatud lisatähiste jaoks; kõnealused alad märgitakse punktis 2.2.1 nimetatud joonistele.






  3.2.1. | Kui hajutiklaasi ei ole võimalik paigaldusüksuse korpuse küljest eemaldada, piisab vaid ühest punktile 4.2.5 vastavast tähisest. |
| --- | --- | --- |

3.2.

Neil paigaldusüksustel peab hajuti ja korpuse peal olema piisav ruum tüübikinnitusmärgi ja punktis 4 kirjeldatud lisatähiste jaoks; kõnealused alad märgitakse punktis 2.2.1 nimetatud joonistele.

3.2.1.

Kui hajutiklaasi ei ole võimalik paigaldusüksuse korpuse küljest eemaldada, piisab vaid ühest punktile 4.2.5 vastavast tähisest.

| 3.3. | Paigaldusüksused või süsteemid, mis on ette nähtud kasutamiseks nii parempoolse kui vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad kandma märgiseid, mis määravad kindlaks sõiduki optilise elemendi või elementide või valgusallika või valgusallikate või peegeldite kaks paigaldusasendit; need tähised sisaldavad tähti „R/D” parempoolse liikluse jaoks ja „L/G” vasakpoolse liikluse jaoks. |
| --- | --- |

3.3.

Paigaldusüksused või süsteemid, mis on ette nähtud kasutamiseks nii parempoolse kui vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad kandma märgiseid, mis määravad kindlaks sõiduki optilise elemendi või elementide või valgusallika või valgusallikate või peegeldite kaks paigaldusasendit; need tähised sisaldavad tähti „R/D” parempoolse liikluse jaoks ja „L/G” vasakpoolse liikluse jaoks.

| 3.4. | Kui süsteem on ette nähtud vastama allpool punktis 5.8.2 esitatud nõuetele sel teel, et paigaldusüksuse hajutiklaasil saab vajaduse korral eespool varjata täiendava ala, peab see ala olema kustutamatult tähistatud. Kui ala on selgelt tähistatud, ei ole kõnealune märgis vajalik. |
| --- | --- |

3.4.

Kui süsteem on ette nähtud vastama allpool punktis 5.8.2 esitatud nõuetele sel teel, et paigaldusüksuse hajutiklaasil saab vajaduse korral eespool varjata täiendava ala, peab see ala olema kustutamatult tähistatud. Kui ala on selgelt tähistatud, ei ole kõnealune märgis vajalik.

| 3.5. | LED-mooduli(te)ga varustatud kohanduvate esitulede süsteemiga laternate puhul märgitakse vastavale paigaldusüksusele nimipinge, nimivõimsus ja valgusallika mooduli tunnuskood. |
| --- | --- |

3.5.

LED-mooduli(te)ga varustatud kohanduvate esitulede süsteemiga laternate puhul märgitakse vastavale paigaldusüksusele nimipinge, nimivõimsus ja valgusallika mooduli tunnuskood.

| 3.6. | Kohanduvate esitulede süsteemi tüübikinnituse taotlusega koos esitatav(ad) LED-moodul(id):






  3.6.1. | peavad olema tähistatud tüübikinnituse taotleja kaubanime või -märgiga. Kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu; |
| --- | --- | --- |

3.6.

Kohanduvate esitulede süsteemi tüübikinnituse taotlusega koos esitatav(ad) LED-moodul(id):

3.6.1.

peavad olema tähistatud tüübikinnituse taotleja kaubanime või -märgiga. Kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu;

| 3.6.2. | peavad olema tähistatud mooduli tunnuskoodiga. Kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu.
  Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistavad sõna „moodul” ja millele järgneb punktiga 4.2.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgid peavad olema sama tüübikinnituse taotleja esitatud. |
| --- | --- |

3.6.2.

peavad olema tähistatud mooduli tunnuskoodiga. Kõnealune märgistus peab olema selgelt loetav ja kustumatu.

Tunnuskood algab tähtedega „MD”, mis tähistavad sõna „moodul” ja millele järgneb punktiga 4.2.1 ettenähtud tüübikinnitusmärk ilma ringjooneta. Kui kasutatakse mitut mitteidentset valgusallika moodulit, järgnevad nimetatud tähtedele lisatähised või -märgid. See tunnuskood tuleb näidata eespool punktis 2.2.1 nimetatud joonistel. Tüübikinnitusmärk ei pea olema sama mis laternal, milles moodulit kasutatakse, kuid mõlemad märgid peavad olema sama tüübikinnituse taotleja esitatud.

| 3.7. | Kui LED-mooduli(te) käitamiseks kasutatakse elektroonilist valgusallika juhtseadist, mis ei ole LED-mooduli osa, peab sellele olema märgitud selle tunnuskood(id), sisendnimipinge ja -võimsus. |
| --- | --- |

3.7.

Kui LED-mooduli(te) käitamiseks kasutatakse elektroonilist valgusallika juhtseadist, mis ei ole LED-mooduli osa, peab sellele olema märgitud selle tunnuskood(id), sisendnimipinge ja -võimsus.

4.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

4.1.   Üldosa

| 4.1.1. | Kui kõik eelneva punkti 2 kohaselt esitatud üht tüüpi süsteemi näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, saab süsteem tüübikinnituse. |
| --- | --- |

4.1.1.

Kui kõik eelneva punkti 2 kohaselt esitatud üht tüüpi süsteemi näidised vastavad käesoleva eeskirja nõuetele, saab süsteem tüübikinnituse.

| 4.1.2. | Kui grupeeritud, kombineeritud või süsteemis vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile paigaldada üheainsa rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, eeldusel, et igaüks nendest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

4.1.2.

Kui grupeeritud, kombineeritud või süsteemis vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile paigaldada üheainsa rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, eeldusel, et igaüks nendest vastab selle suhtes kohaldatavatele nõuetele.

| 4.1.3. | Igale kinnituse saanud tüübile väljastatakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest, muudatuste seeriat tähistavat numbrit (praegu 00) näitavad eeskirjades tehtud uusima olulise tehnilise muudatuse järjenumbrit tüübikinnituse andmise kuupäeval. Üks ja sama lepinguosaline ei või väljastada sama numbrit teisele süsteemile, mida käsitleb käesolev eeskiri. |
| --- | --- |

4.1.3.

Igale kinnituse saanud tüübile väljastatakse tüübikinnitusnumber, mille kaks esimest, muudatuste seeriat tähistavat numbrit (praegu 00) näitavad eeskirjades tehtud uusima olulise tehnilise muudatuse järjenumbrit tüübikinnituse andmise kuupäeval. Üks ja sama lepinguosaline ei või väljastada sama numbrit teisele süsteemile, mida käsitleb käesolev eeskiri.

| 4.1.4. | Teatavat tüüpi süsteemile tüübikinnituse andmisest, tüübikinnituse laiendamisest, sellest keeldumisest või selle tühistamisest käesoleva eeskirja alusel tuleb käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi abil, mis sisaldab punktis 2.1.3 nimetatud andmeid, teatada 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.






  4.1.4.1. | Kui paigaldusüksus või -üksused on varustatud reguleeritava peegeldiga ja kui need üksused on ette nähtud paigaldamiseks üksnes punktis 2.1.3 esitatud tingimustele vastavates paigaldusasendites, peab taotleja pärast tüübikinnituse saamist kasutajale täpselt selgitama, millised on õiged paigaldusasendid. |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

Teatavat tüüpi süsteemile tüübikinnituse andmisest, tüübikinnituse laiendamisest, sellest keeldumisest või selle tühistamisest käesoleva eeskirja alusel tuleb käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormi abil, mis sisaldab punktis 2.1.3 nimetatud andmeid, teatada 1958. aasta kokkuleppe osapooltele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

4.1.4.1.

Kui paigaldusüksus või -üksused on varustatud reguleeritava peegeldiga ja kui need üksused on ette nähtud paigaldamiseks üksnes punktis 2.1.3 esitatud tingimustele vastavates paigaldusasendites, peab taotleja pärast tüübikinnituse saamist kasutajale täpselt selgitama, millised on õiged paigaldusasendid.

| 4.1.5. | Kõikidele antud eeskirja kohaselt tunnustatud tüüpidele vastavate süsteemide paigaldusüksustele paigaldatakse eelnevas punktis 3.2 näidatud asukohtadele lisaks punkti 3.1 kohaselt nõutavale märgile ka tüübikinnitusmärk, mis vastab allpool punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatule. |
| --- | --- |

4.1.5.

Kõikidele antud eeskirja kohaselt tunnustatud tüüpidele vastavate süsteemide paigaldusüksustele paigaldatakse eelnevas punktis 3.2 näidatud asukohtadele lisaks punkti 3.1 kohaselt nõutavale märgile ka tüübikinnitusmärk, mis vastab allpool punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatule.

| 4.1.6. | Taotleja peab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormil ära näitama, millisele sõidukile või millistele sõidukitele paigaldamiseks on süsteem mõeldud. |
| --- | --- |

4.1.6.

Taotleja peab käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisvormil ära näitama, millisele sõidukile või millistele sõidukitele paigaldamiseks on süsteem mõeldud.

| 4.1.7. | Kui tüübikinnitust taotletakse sellise süsteemi jaoks, mis ei pea olema hõlmatud sõiduki tüübikinnitusega eeskirja nr 48 alusel,






  4.1.7.1. | peab taotleja esitama piisava dokumentatsiooni, mis tõendab, et õigesti paigaldatud süsteem on võimeline rahuldama eeskirja nr 48 punkti 6.22 nõudeid, ja |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

Kui tüübikinnitust taotletakse sellise süsteemi jaoks, mis ei pea olema hõlmatud sõiduki tüübikinnitusega eeskirja nr 48 alusel,

4.1.7.1.

peab taotleja esitama piisava dokumentatsiooni, mis tõendab, et õigesti paigaldatud süsteem on võimeline rahuldama eeskirja nr 48 punkti 6.22 nõudeid, ja

| 4.1.7.2. | süsteemile peab olema antud tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 10. |
| --- | --- |

4.1.7.2.

süsteemile peab olema antud tüübikinnitus vastavalt eeskirjale nr 10.

4.2.   Tüübikinnitusmärgi elemendid

Tüübikinnitusmärk koosneb järgmistest elementidest:

| 4.2.1. | rahvusvaheline tüübikinnitusmärgistus, mis hõlmab:






  4.2.1.1. | ringi, mille keskel paikneb E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (5); |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

rahvusvaheline tüübikinnitusmärgistus, mis hõlmab:

4.2.1.1.

ringi, mille keskel paikneb E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (5);

| 4.2.1.2. | tüübikinnitusnumbrit, mis vastab eelnevas punktis 4.1.3 sätestatule; |
| --- | --- |

4.2.1.2.

tüübikinnitusnumbrit, mis vastab eelnevas punktis 4.1.3 sätestatule;

| 4.2.2. | järgmine lisatähis (või -tähised):






  4.2.2.1. | süsteemi tähistav täht „X” ja süsteemi funktsioonidele vastav täht või tähed:






  „C” | C-klassi lähitulede puhul, sellele järgnevad lähitulede teisi asjaomaseid klasse tähistavad tähed: |
| --- | --- | --- | --- |
| „E” | E-klassi lähitulede puhul, |
| „V” | V-klassi lähitulede puhul, |
| „W” | W-klassi lähitulede puhul, |
| „R” | kaugtulede puhul; |

4.2.2.

järgmine lisatähis (või -tähised):

4.2.2.1.

süsteemi tähistav täht „X” ja süsteemi funktsioonidele vastav täht või tähed:

„C”

C-klassi lähitulede puhul, sellele järgnevad lähitulede teisi asjaomaseid klasse tähistavad tähed:

„E”

E-klassi lähitulede puhul,

„V”

V-klassi lähitulede puhul,

„W”

W-klassi lähitulede puhul,

„R”

kaugtulede puhul;

| 4.2.2.2. | horisontaalne joon, mis paikneb tähiste kohal, kui vastavat funktsiooni või valgustusrežiimi tagatakse mitme samale küljele või erinevatele külgedele paigaldatud paigaldusüksuse abil; |
| --- | --- |

4.2.2.2.

horisontaalne joon, mis paikneb tähiste kohal, kui vastavat funktsiooni või valgustusrežiimi tagatakse mitme samale küljele või erinevatele külgedele paigaldatud paigaldusüksuse abil;

| 4.2.2.3. | täht „T”, mis paikneb kõikide funktsiooni ja/või valgustusklassi tähistavate sümbolite järel ja mis näitab, et süsteem rahuldab kurvivalgustusele esitatavaid nõudeid, kusjuures need tähised grupeeritakse alates vasakult; |
| --- | --- |

4.2.2.3.

täht „T”, mis paikneb kõikide funktsiooni ja/või valgustusklassi tähistavate sümbolite järel ja mis näitab, et süsteem rahuldab kurvivalgustusele esitatavaid nõudeid, kusjuures need tähised grupeeritakse alates vasakult;

| 4.2.2.4. | eraldiasetsevate paigaldusüksuste puhul täht „X” ning täht või tähed, mis vastavad neis üksustes sisalduvate valgustusüksuste funktsioonidele; |
| --- | --- |

4.2.2.4.

eraldiasetsevate paigaldusüksuste puhul täht „X” ning täht või tähed, mis vastavad neis üksustes sisalduvate valgustusüksuste funktsioonidele;

| 4.2.2.5. | kui ühele küljele paigaldatud paigaldusüksus ei ole suuteline üksinda tagama teatavat valgustusfunktsiooni või -režiimi, peab funktsioonitähise kohal paiknema horisontaalne joon; |
| --- | --- |

4.2.2.5.

kui ühele küljele paigaldatud paigaldusüksus ei ole suuteline üksinda tagama teatavat valgustusfunktsiooni või -režiimi, peab funktsioonitähise kohal paiknema horisontaalne joon;

| 4.2.2.6. | süsteemide või nende osa või osade korral, mis peavad vastama üksnes vasakpoolse liikluse nõuetele, horisontaalne nool, mis paigaldusüksuse suunas vaadates peab olema suunatud paremale, see tähendab tee selle poole suunas, kus toimub liiklus; |
| --- | --- |

4.2.2.6.

süsteemide või nende osa või osade korral, mis peavad vastama üksnes vasakpoolse liikluse nõuetele, horisontaalne nool, mis paigaldusüksuse suunas vaadates peab olema suunatud paremale, see tähendab tee selle poole suunas, kus toimub liiklus;

| 4.2.2.7. | süsteemide või nende osa või osade korral, mis peavad vastama nii parem- kui vasakpoolse liikluse nõuetele, näiteks süsteemid, mis hõlmavad vastavat optilise elemendi või valgusallika reguleerimisvahendit, horisontaalne nool, mis on suunatud nii paremale kui vasakule poole; |
| --- | --- |

4.2.2.7.

süsteemide või nende osa või osade korral, mis peavad vastama nii parem- kui vasakpoolse liikluse nõuetele, näiteks süsteemid, mis hõlmavad vastavat optilise elemendi või valgusallika reguleerimisvahendit, horisontaalne nool, mis on suunatud nii paremale kui vasakule poole;

| 4.2.2.8. | paigaldusüksuste puhul, mis hõlmavad plastmaterjalist hajutiklaasi, tähti „PL”, mis paiknevad eelnevates punktides 4.2.2.1–4.2.2.7 sätestatud tähiste läheduses; |
| --- | --- |

4.2.2.8.

paigaldusüksuste puhul, mis hõlmavad plastmaterjalist hajutiklaasi, tähti „PL”, mis paiknevad eelnevates punktides 4.2.2.1–4.2.2.7 sätestatud tähiste läheduses;

| 4.2.2.9. | paigaldusüksuste puhul, mis peavad vastama käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele kaugtulede kohta, tähis, mis näitab maksimaalset lubatavat valgustugevust, väljendatuna allpool punktis 6.3.2.1.3 määratud viitemärgi abil, mis paikneb ringiga ümbritsetud tähe „E” läheduses; |
| --- | --- |

4.2.2.9.

paigaldusüksuste puhul, mis peavad vastama käesolevas eeskirjas esitatud nõuetele kaugtulede kohta, tähis, mis näitab maksimaalset lubatavat valgustugevust, väljendatuna allpool punktis 6.3.2.1.3 määratud viitemärgi abil, mis paikneb ringiga ümbritsetud tähe „E” läheduses;

| 4.2.3. | kõikidel juhtudel tuleb tüübikinnitustunnistustes ja käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppes osalevatele riikidele edastatavates teatistes ära näidata 4. lisa punktis 1.1.1.1 määratud katsetusmenetluse ajal kohaldatav kasutusrežiim ja 4. lisa punkti 1.1.1.2 kohaselt kinnitatud lubatavad pinged.
  Teatavatel juhtudel peavad süsteemid või nende osa või osad kandma järgmisi sümboleid:






  4.2.3.1. | paigaldusüksuste puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele ja mille korral on välistatud lähitulede valgusallika või valgusallikate sisselülitamine samaaegselt mõne muu valgustusfunktsiooniga, millega lähituled võivad olla vastastikku ühendatud, tuleb tüübikinnitusmärki pärast lähitulede tähist või tähiseid lisada kaldkriips (/). |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

kõikidel juhtudel tuleb tüübikinnitustunnistustes ja käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppes osalevatele riikidele edastatavates teatistes ära näidata 4. lisa punktis 1.1.1.1 määratud katsetusmenetluse ajal kohaldatav kasutusrežiim ja 4. lisa punkti 1.1.1.2 kohaselt kinnitatud lubatavad pinged.

Teatavatel juhtudel peavad süsteemid või nende osa või osad kandma järgmisi sümboleid:

4.2.3.1.

paigaldusüksuste puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja nõuetele ja mille korral on välistatud lähitulede valgusallika või valgusallikate sisselülitamine samaaegselt mõne muu valgustusfunktsiooniga, millega lähituled võivad olla vastastikku ühendatud, tuleb tüübikinnitusmärki pärast lähitulede tähist või tähiseid lisada kaldkriips (/).

| 4.2.3.2. | Paigaldusüksuste puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja 4. lisa nõuetele üksnes sel juhul, kui nendele rakendatakse toitepinget 6 või 12 V, tuleb valgusallika või valgusallikate pesa lähedusse lisada tähis, mis koosneb numbrist 24, mis on diagonaalristiga (X) läbi kriipsutatud. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Paigaldusüksuste puhul, mis vastavad käesoleva eeskirja 4. lisa nõuetele üksnes sel juhul, kui nendele rakendatakse toitepinget 6 või 12 V, tuleb valgusallika või valgusallikate pesa lähedusse lisada tähis, mis koosneb numbrist 24, mis on diagonaalristiga (X) läbi kriipsutatud.

| 4.2.4. | Tüübikinnitusnumbri kaks esimest, muudatuste seeriat tähistavat numbrit (praegu 00), mis näitavad eeskirjades tehtud uusima olulise tehnilise muudatuse järjenumbrit tüübikinnituse andmise kuupäeval, ning vajadusel ka ülalkirjeldatud nool võivad paikneda ülalmainitud lisatähiste läheduses. |
| --- | --- |

4.2.4.

Tüübikinnitusnumbri kaks esimest, muudatuste seeriat tähistavat numbrit (praegu 00), mis näitavad eeskirjades tehtud uusima olulise tehnilise muudatuse järjenumbrit tüübikinnituse andmise kuupäeval, ning vajadusel ka ülalkirjeldatud nool võivad paikneda ülalmainitud lisatähiste läheduses.

| 4.2.5. | Lõigetes 4.2.1 ja 4.2.2 mainitud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja mittekustutatavad. Nad võivad paikneda valgust edastavast pinnast lahutamatu paigaldusüksuse sise- või välispinnal (läbipaistvas või läbipaistmatus osas). Nad peavad olema kindlasti nähtavad paigaldusüksuse sõidukile paigaldamisel. See nõue on rahuldatud ka juhul, kui sõiduki liigutatavat osa tuleb märgi või tähise nägemiseks liigutada. |
| --- | --- |

4.2.5.

Lõigetes 4.2.1 ja 4.2.2 mainitud märgid ja tähised peavad olema selgelt loetavad ja mittekustutatavad. Nad võivad paikneda valgust edastavast pinnast lahutamatu paigaldusüksuse sise- või välispinnal (läbipaistvas või läbipaistmatus osas). Nad peavad olema kindlasti nähtavad paigaldusüksuse sõidukile paigaldamisel. See nõue on rahuldatud ka juhul, kui sõiduki liigutatavat osa tuleb märgi või tähise nägemiseks liigutada.

4.3.   Tüübikinnitusmärgi paiknemine

4.3.1.   Sõltumatud laternad

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistel 1–10 on esitatud tüübikinnitusmärkide ja ülalnimetatud lisatähiste näidiseid.

4.3.2.   Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad

| 4.3.2.1. | Kui grupeeritud, kombineeritud või süsteemis vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile paigaldada ühise rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, mis koosneb ringist, mille keskel paikneb „E” täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. See kinnitusmärk võib asuda ükskõik kus grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et:






  4.3.2.1.1. | tüübikinnitusmärk on punktis 4.2.5 kirjeldatud olukorras nähtav; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.1.

Kui grupeeritud, kombineeritud või süsteemis vastastikku ühendatud laternad vastavad mitme eeskirja nõuetele, võib neile paigaldada ühise rahvusvahelise tüübikinnitusmärgi, mis koosneb ringist, mille keskel paikneb „E” täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber ja tüübikinnitusnumber. See kinnitusmärk võib asuda ükskõik kus grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatel, tingimusel et:

4.3.2.1.1.

tüübikinnitusmärk on punktis 4.2.5 kirjeldatud olukorras nähtav;

| 4.3.2.1.2. | ühtki grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust edastavat osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki. |
| --- | --- |

4.3.2.1.2.

ühtki grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust edastavat osa ei ole võimalik eemaldada, eemaldamata samaaegselt ka tüübikinnitusmärki.

| 4.3.2.2. | Iga laterna tunnusmärk, mis on tüübikinnituse andmise aluseks olnud määruse suhtes asjakohane, nagu ka vastava kinnituse andmise ajaks määrusesse viimasena tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmav muudatuste seeria ning vajaduse korral nõuetekohane nool märgitakse:






  4.3.2.2.1. | kas vastavale valgust kiirgavale pinnale; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.2.

Iga laterna tunnusmärk, mis on tüübikinnituse andmise aluseks olnud määruse suhtes asjakohane, nagu ka vastava kinnituse andmise ajaks määrusesse viimasena tehtud peamisi tehnilisi muudatusi hõlmav muudatuste seeria ning vajaduse korral nõuetekohane nool märgitakse:

4.3.2.2.1.

kas vastavale valgust kiirgavale pinnale;

| 4.3.2.2.2. | või laternate grupile sellisel viisil, et iga grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate hulka kuuluv üksiklatern oleks selgesti kindlaksmääratav (võimalikud näited 2. lisas). |
| --- | --- |

4.3.2.2.2.

või laternate grupile sellisel viisil, et iga grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate hulka kuuluv üksiklatern oleks selgesti kindlaksmääratav (võimalikud näited 2. lisas).

| 4.3.2.3. | Ühe tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud määruses üksikmärkidest väikseima jaoks ette nähtud miinimummõõtmed. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Ühe tüübikinnitusmärgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui tüübikinnituse aluseks olnud määruses üksikmärkidest väikseima jaoks ette nähtud miinimummõõtmed.

| 4.3.2.4. | Igale kinnitatud tüübile antakse kinnitusnumber. Sama kokkulepeosaline ei tohi anda sama numbrit käesoleva määrusega hõlmatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud teist tüüpi laternatele. |
| --- | --- |

4.3.2.4.

Igale kinnitatud tüübile antakse kinnitusnumber. Sama kokkulepeosaline ei tohi anda sama numbrit käesoleva määrusega hõlmatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud teist tüüpi laternatele.

| 4.3.2.5. | Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistel 11 ja 12 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised koos kõikide ülalmainitud lisatähistega selliste süsteemide puhul, mille funktsioonid tagatakse mitme sõiduki küljele paigaldatud paigaldusüksuse abil. |
| --- | --- |

4.3.2.5.

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonistel 11 ja 12 on esitatud grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate tüübikinnitusmärkide näidised koos kõikide ülalmainitud lisatähistega selliste süsteemide puhul, mille funktsioonid tagatakse mitme sõiduki küljele paigaldatud paigaldusüksuse abil.

| 4.3.2.6. | Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 13 on esitatud tervet süsteemi hõlmavate tüübikinnitusmärkide näidised. |
| --- | --- |

4.3.2.6.

Käesoleva eeskirja 2. lisa joonisel 13 on esitatud tervet süsteemi hõlmavate tüübikinnitusmärkide näidised.

B.   SÜSTEEMIDELE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb fotomeetrilisi mõõtmisi viia läbi käesoleva eeskirja 9. lisas esitatud sätete kohaselt.

5.   ÜLDNÕUDED

| 5.1. | Kõik näidised, millele taotletakse tüübikinnitust üksnes parempoolse liikluse jaoks, peavad olema vastavuses punktidega 6 ja 7 allpool; kui tüübikinnitust taotletakse üksnes vasakpoolse liikluse jaoks, kohaldatakse punkti 6 sätteid, kaasa arvatud käesoleva eeskirja olulised lisad, sel viisil, et vahetatakse omavahel ära parem ja vasak pool.
  Samamoodi muudetakse ka nurgaasendite ja elementide tähistust, asendades vastastikku tähised „R” ja „L”.






  5.1.2. | Süsteemid, nende osa või osad peavad olema valmistatud viisil, mis tagab fotomeetriliste omaduste säilimise ja kvaliteetse töö tavapärastes tingimustes, vaatamata vibratsioonile, mis nendele süsteemidele võib mõjuda. |
| --- | --- | --- |

5.1.

Kõik näidised, millele taotletakse tüübikinnitust üksnes parempoolse liikluse jaoks, peavad olema vastavuses punktidega 6 ja 7 allpool; kui tüübikinnitust taotletakse üksnes vasakpoolse liikluse jaoks, kohaldatakse punkti 6 sätteid, kaasa arvatud käesoleva eeskirja olulised lisad, sel viisil, et vahetatakse omavahel ära parem ja vasak pool.

Samamoodi muudetakse ka nurgaasendite ja elementide tähistust, asendades vastastikku tähised „R” ja „L”.

5.1.2.

Süsteemid, nende osa või osad peavad olema valmistatud viisil, mis tagab fotomeetriliste omaduste säilimise ja kvaliteetse töö tavapärastes tingimustes, vaatamata vibratsioonile, mis nendele süsteemidele võib mõjuda.

| 5.2. | Süsteemid, nende osa või osad peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab nende reguleerimist pärast sõidukile paigaldamist, vastavalt nende suhtes kohaldatavatele sätetele:






  5.2.1. | Süsteemid, nende osa või osad võivad olla vabastatud sellest nõudest tingimusel, et nende kasutus on piiratud sõidukitega, mille korral taotleja kirjelduse kohaselt toimub selline reguleerimine teiste vahendite abil või ei ole vajalik. |
| --- | --- | --- |

5.2.

Süsteemid, nende osa või osad peavad olema varustatud seadmega, mis võimaldab nende reguleerimist pärast sõidukile paigaldamist, vastavalt nende suhtes kohaldatavatele sätetele:

5.2.1.

Süsteemid, nende osa või osad võivad olla vabastatud sellest nõudest tingimusel, et nende kasutus on piiratud sõidukitega, mille korral taotleja kirjelduse kohaselt toimub selline reguleerimine teiste vahendite abil või ei ole vajalik.

| 5.3. | Välja arvatud LED-moodulid, ei või süsteemid olla varustatud valgusallikatega, mille tüüp ei ole kinnitatud vastavalt tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivatele eeskirjadele nr 37 või nr 99 ning nende muudatuste seeriatele ja/või mille kasutamine on piiratud eeskirjaga nr 37.






  5.3.1. | Kui valgusallikas on asendatav:






  5.3.1.1. | peavad selle pesa mõõtmed vastama nõuetele, mis on esitatud IEC väljaande nr 60061 soovituslehel, nagu on viidatud vastavas valgusallika eeskirjas; |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.

Välja arvatud LED-moodulid, ei või süsteemid olla varustatud valgusallikatega, mille tüüp ei ole kinnitatud vastavalt tüübikinnituse taotluse esitamise ajal kehtivatele eeskirjadele nr 37 või nr 99 ning nende muudatuste seeriatele ja/või mille kasutamine on piiratud eeskirjaga nr 37.

5.3.1.

Kui valgusallikas on asendatav:

5.3.1.1.

peavad selle pesa mõõtmed vastama nõuetele, mis on esitatud IEC väljaande nr 60061 soovituslehel, nagu on viidatud vastavas valgusallika eeskirjas;

| 5.3.1.2. | peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

peab seadme ehitus võimaldama hõõglampi paigaldada vaid õiges asendis;

| 5.3.2. | kui valgusallikas ei ole asendatav, ei või ta kuuluda sellise valgustusüksuse koosseisu, mis neutraalasendis töötab lähitulena. |
| --- | --- |

5.3.2.

kui valgusallikas ei ole asendatav, ei või ta kuuluda sellise valgustusüksuse koosseisu, mis neutraalasendis töötab lähitulena.

| 5.4. | Süsteemid, nende osa või osad, mis on valmistatud nii, et nad vastavad samaaegselt nii parempoolse liikluse kui vasakpoolse liikluse nõuetele, võivad olla kohandatavad ühe või teise liiklussuuna puhul kasutamiseks kas algreguleerimise abil paigaldamise käigus või kasutajapoolse reguleerimise abil. Igal juhul on lubatud üksnes kaks üksteisest täielikult eraldatud reguleerimisasendit – üks parempoolse liikluse jaoks ja teine vasakpoolse liikluse jaoks, juhuslik üleminek ühest asendist teise ning peatumine kahe reguleerimispositsiooni vahel ei ole lubatud. |
| --- | --- |

5.4.

Süsteemid, nende osa või osad, mis on valmistatud nii, et nad vastavad samaaegselt nii parempoolse liikluse kui vasakpoolse liikluse nõuetele, võivad olla kohandatavad ühe või teise liiklussuuna puhul kasutamiseks kas algreguleerimise abil paigaldamise käigus või kasutajapoolse reguleerimise abil. Igal juhul on lubatud üksnes kaks üksteisest täielikult eraldatud reguleerimisasendit – üks parempoolse liikluse jaoks ja teine vasakpoolse liikluse jaoks, juhuslik üleminek ühest asendist teise ning peatumine kahe reguleerimispositsiooni vahel ei ole lubatud.

| 5.5. | Täiendavad katsed tuleb läbi viia vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud nõuetele, veendumaks, et fotomeetrilised omadused süsteemi kasutamise käigus oluliselt ei muutu. |
| --- | --- |

5.5.

Täiendavad katsed tuleb läbi viia vastavalt käesoleva eeskirja 4. lisas esitatud nõuetele, veendumaks, et fotomeetrilised omadused süsteemi kasutamise käigus oluliselt ei muutu.

| 5.6. | Kui valgustusüksuse hajutiklaas on plastmaterjalist, tuleb katsed läbi viia käesoleva eeskirja 6. lisa kohaselt. |
| --- | --- |

5.6.

Kui valgustusüksuse hajutiklaas on plastmaterjalist, tuleb katsed läbi viia käesoleva eeskirja 6. lisa kohaselt.

| 5.7. | Süsteemide puhul, mille üks või mitu osa on ette nähtud töötama vaheldumisi nii lähitulede režiimis kui kaugtulede režiimis, peavad kõik mehaanilised, elektro-mehaanilised või muud seadmed, mis on valgustusüksusega ühendatud ja mille ülesandeks on süsteemi ümber lülitada ühest valgustusrežiimist teise, olema valmistatud alljärgnevaid nõudeid arvestades:






  5.7.1. | seade on piisavalt tugev normaalsetes tingimustes 50 000 lülituseks, ilma et seadmel tekiks esineda võivale vibratsioonile vaatamata kahjustusi; |
| --- | --- | --- |

5.7.

Süsteemide puhul, mille üks või mitu osa on ette nähtud töötama vaheldumisi nii lähitulede režiimis kui kaugtulede režiimis, peavad kõik mehaanilised, elektro-mehaanilised või muud seadmed, mis on valgustusüksusega ühendatud ja mille ülesandeks on süsteemi ümber lülitada ühest valgustusrežiimist teise, olema valmistatud alljärgnevaid nõudeid arvestades:

5.7.1.

seade on piisavalt tugev normaalsetes tingimustes 50 000 lülituseks, ilma et seadmel tekiks esineda võivale vibratsioonile vaatamata kahjustusi;

| 5.7.2. | nad peavad alati olema kas lähitulede või kaugtulede režiimis, lubatud ei ole vahepealsed asendid ja määratlemata asendid; kui see ei ole võimalik, peab süsteem olema hõlmatud punkti 5.7.3 sätetega. |
| --- | --- |

5.7.2.

nad peavad alati olema kas lähitulede või kaugtulede režiimis, lubatud ei ole vahepealsed asendid ja määratlemata asendid; kui see ei ole võimalik, peab süsteem olema hõlmatud punkti 5.7.3 sätetega.

| 5.7.3. | häire korral peab süsteem automaatselt ümber lülituma lähitulede režiimi või sellisesse režiimi, mille korral süsteemi fotomeetrilised omadused ei ületa 1,5 luksi käesoleva eeskirja 3. lisas määratud alal III b ja on vähemalt 4 luksi segmendi Emax punktis, see ümberlülitumine peab toimuma valgusvihu kustutamise, nõrgendamise või allasuunamise ja/või valgustusfunktsiooni muutmise teel; |
| --- | --- |

5.7.3.

häire korral peab süsteem automaatselt ümber lülituma lähitulede režiimi või sellisesse režiimi, mille korral süsteemi fotomeetrilised omadused ei ületa 1,5 luksi käesoleva eeskirja 3. lisas määratud alal III b ja on vähemalt 4 luksi segmendi Emax punktis, see ümberlülitumine peab toimuma valgusvihu kustutamise, nõrgendamise või allasuunamise ja/või valgustusfunktsiooni muutmise teel;

| 5.7.4. | kasutajal ei või olla tavatööriistu kasutades võimalik muuta süsteemi liikuvate osade kuju või asendit ega mõjutada lüliti tööd. |
| --- | --- |

5.7.4.

kasutajal ei või olla tavatööriistu kasutades võimalik muuta süsteemi liikuvate osade kuju või asendit ega mõjutada lüliti tööd.

| 5.8. | Süsteemid peavad olema varustatud vahenditega, mis võimaldavad nende ajutist kasutamist riikides, kus liikluspool erineb riigi omast, milles tüübikinnitust taotleti, häirimata seejuures liigselt vastassuunalist liiklust. Selleks peavad süsteemid või nende osa või osad:






  5.8.1. | võimaldama kasutajal teostada ilma eritöövahendeid kasutamata eespool punktis 5.4 kirjeldatud reguleerimist; või |
| --- | --- | --- |

5.8.

Süsteemid peavad olema varustatud vahenditega, mis võimaldavad nende ajutist kasutamist riikides, kus liikluspool erineb riigi omast, milles tüübikinnitust taotleti, häirimata seejuures liigselt vastassuunalist liiklust. Selleks peavad süsteemid või nende osa või osad:

5.8.1.

võimaldama kasutajal teostada ilma eritöövahendeid kasutamata eespool punktis 5.4 kirjeldatud reguleerimist; või

| 5.8.2. | olema varustatud vahenditega, mis võimaldavad liikluspoole muutmist ning mis vastavad järgmises tabelis esitatud nõuetele, kui neid katsetatakse punkti 6.2 kohaselt, kusjuures ei muudeta algse liikluspoole jaoks tehtud seadistust.






  5.8.2.1. | Parempoolse liikluse jaoks valmistatud lähituli, kohandatud vasakpoolse liikluse jaoks:






  0,86D–1,72L | puhul vähemalt 3 luksi |
| --- | --- | --- | --- |
| 0,57U–3,43R | puhul mitte üle 1,0 luksi |

5.8.2.

olema varustatud vahenditega, mis võimaldavad liikluspoole muutmist ning mis vastavad järgmises tabelis esitatud nõuetele, kui neid katsetatakse punkti 6.2 kohaselt, kusjuures ei muudeta algse liikluspoole jaoks tehtud seadistust.

5.8.2.1.

Parempoolse liikluse jaoks valmistatud lähituli, kohandatud vasakpoolse liikluse jaoks:

0,86D–1,72L

puhul vähemalt 3 luksi

0,57U–3,43R

puhul mitte üle 1,0 luksi

| 5.8.2.2. | Vasakpoolse liikluse jaoks valmistatud lähituli, kohandatud parempoolse liikluse jaoks:






  0,86D–1,72R | puhul vähemalt 3 luksi |
| --- | --- | --- |
| 0,57U–3,43L | puhul mitte üle 1,0 luksi |

5.8.2.2.

Vasakpoolse liikluse jaoks valmistatud lähituli, kohandatud parempoolse liikluse jaoks:

0,86D–1,72R

puhul vähemalt 3 luksi

0,57U–3,43L

puhul mitte üle 1,0 luksi

| 5.8.2.3. | osaliseks või täielikuks lahenduseks võib olla hajutiklaasil sobiva ala varjamine punkti 3.4 kohaselt. |
| --- | --- |

5.8.2.3.

osaliseks või täielikuks lahenduseks võib olla hajutiklaasil sobiva ala varjamine punkti 3.4 kohaselt.

| 5.9. | Süsteemid peavad olema valmistatud nii, et valgusallika ja/või LED-mooduli rikke korral aktiveeritaks vastav signaal, nagu on ette nähtud eeskirja nr 48 sätetes. |
| --- | --- |

5.9.

Süsteemid peavad olema valmistatud nii, et valgusallika ja/või LED-mooduli rikke korral aktiveeritaks vastav signaal, nagu on ette nähtud eeskirja nr 48 sätetes.

| 5.10. | Detail või detailid, mille külge on kinnitatud asendatav valgusallikas, peavad olema valmistatud nii, et valgusallikat oleks lihtne paigaldada ning et oleks välistatud eksimise oht isegi pimedas. |
| --- | --- |

5.10.

Detail või detailid, mille külge on kinnitatud asendatav valgusallikas, peavad olema valmistatud nii, et valgusallikat oleks lihtne paigaldada ning et oleks välistatud eksimise oht isegi pimedas.

| 5.11. | Eelpool esitatud punktile 4.1.7 vastava süsteemi korral:






  5.11.1. | peab eeskirja nr 48 sätete kohaselt süsteemiga kaasas olema eespool punktis 4.1.4 määratud vorm ning juhised süsteemi paigaldamiseks. |
| --- | --- | --- |

5.11.

Eelpool esitatud punktile 4.1.7 vastava süsteemi korral:

5.11.1.

peab eeskirja nr 48 sätete kohaselt süsteemiga kaasas olema eespool punktis 4.1.4 määratud vorm ning juhised süsteemi paigaldamiseks.

| 5.11.2. | Tüübikinnituse eest vastutav tehniline teenistus peab veenduma, et:






  a) | süsteemi on võimalik juhiste põhjal nõuetekohaselt paigaldada; |
| --- | --- | --- |

5.11.2.

Tüübikinnituse eest vastutav tehniline teenistus peab veenduma, et:

a)

süsteemi on võimalik juhiste põhjal nõuetekohaselt paigaldada;

| b) | kui süsteem on paigaldatud, vastab see eeskirja nr 48 punkti 6.22 nõuetele,
  seejuures tuleb kohustuslikus korras läbi viia katsete seeria teeoludes, mille käigus veendutakse vastavuses eeskirja nr 48 punkti 6.22.7.4 nõuetele, seejuures ka süsteemi töötamises kõikides taotleja antud kirjelduses viidatud süsteemi töö juhtimise konkreetsetes olukordades. Tuleb ära näidata, kas kõik töörežiimid on taotleja antud kirjeldusele vastavalt aktiveeritud, töökorras või mitteaktiivsed, kõik ilmsed häired (näiteks liiga suur nurk või tulede sädelemine), peavad kaasa tooma tüübikinnitusest keeldumise. |
| --- | --- |

b)

kui süsteem on paigaldatud, vastab see eeskirja nr 48 punkti 6.22 nõuetele,

seejuures tuleb kohustuslikus korras läbi viia katsete seeria teeoludes, mille käigus veendutakse vastavuses eeskirja nr 48 punkti 6.22.7.4 nõuetele, seejuures ka süsteemi töötamises kõikides taotleja antud kirjelduses viidatud süsteemi töö juhtimise konkreetsetes olukordades. Tuleb ära näidata, kas kõik töörežiimid on taotleja antud kirjeldusele vastavalt aktiveeritud, töökorras või mitteaktiivsed, kõik ilmsed häired (näiteks liiga suur nurk või tulede sädelemine), peavad kaasa tooma tüübikinnitusest keeldumise.

| 5.12. | LED-moodulitega varustatud kohanduvate esitulede süsteemid ning LED-moodul(id) ise peab (peavad) vastama käesoleva eeskirja 11. lisas sätestatud asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust tuleb kontrollida katsetamise teel. |
| --- | --- |

5.12.

LED-moodulitega varustatud kohanduvate esitulede süsteemid ning LED-moodul(id) ise peab (peavad) vastama käesoleva eeskirja 11. lisas sätestatud asjakohastele nõuetele. Nõuetele vastavust tuleb kontrollida katsetamise teel.

| 5.13. | Kui on tegemist kohanduvate esitulede süsteemiga, mille koosseisu kuuluvad lähituld kiirgavad valgusallikad ja/või lähituld kiirgav(ad) LED-mooduli(d), mille valgustusüksuste kogu objektiivne valgusvoog, nagu on nimetatud 1. lisa näidisele vastava teatise vormi punktis 9.2.3, ületab mõlemal küljel 2 000 luumenit, tuleb see 1. lisa teatise vormi punktis 9.2.4 ära märkida. LED-mooduli(te) objektiivset valgusvoogu mõõdetakse 11. lisa punktis 5 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

5.13.

Kui on tegemist kohanduvate esitulede süsteemiga, mille koosseisu kuuluvad lähituld kiirgavad valgusallikad ja/või lähituld kiirgav(ad) LED-mooduli(d), mille valgustusüksuste kogu objektiivne valgusvoog, nagu on nimetatud 1. lisa näidisele vastava teatise vormi punktis 9.2.3, ületab mõlemal küljel 2 000 luumenit, tuleb see 1. lisa teatise vormi punktis 9.2.4 ära märkida. LED-mooduli(te) objektiivset valgusvoogu mõõdetakse 11. lisa punktis 5 kirjeldatud viisil.

| 5.14. | Kui põhilähitule tekitavad neutraalasendis ainult LED-moodulid, peab nende LED-moodulite kogu objektiivne valgusvoog olema mõlemal küljel 1 000 luumenit või suurem, kui seda mõõdeakse 11. lisa punkti 5 kohaselt. |
| --- | --- |

5.14.

Kui põhilähitule tekitavad neutraalasendis ainult LED-moodulid, peab nende LED-moodulite kogu objektiivne valgusvoog olema mõlemal küljel 1 000 luumenit või suurem, kui seda mõõdeakse 11. lisa punkti 5 kohaselt.

6.   VALGUSTUS

6.1.   Üldsätted

| 6.1.1. | Allpool toodud punkti 6.2.5 kohaselt peab süsteem kiirgama C-klassi lähituledele vastavat valgusvihku ja üht või enamat mõne muu klassi või mõnede muude klasside lähituledele vastavat valgusvihku, käesoleva eeskirja punktide 6.3 ja/või 2.1.1.1 kohaselt võib süsteem iga lähitulede klassi piires hõlmata üht või mitut valgustusrežiimi või esitulede valgustusfunktsiooni. |
| --- | --- |

6.1.1.

Allpool toodud punkti 6.2.5 kohaselt peab süsteem kiirgama C-klassi lähituledele vastavat valgusvihku ja üht või enamat mõne muu klassi või mõnede muude klasside lähituledele vastavat valgusvihku, käesoleva eeskirja punktide 6.3 ja/või 2.1.1.1 kohaselt võib süsteem iga lähitulede klassi piires hõlmata üht või mitut valgustusrežiimi või esitulede valgustusfunktsiooni.

| 6.1.2. | Süsteem peab võimaldama automaatseid valgusvihu muudatusi, nii et saavutatakse tee nõuetekohane valgustatus, häirimata seejuures autojuhti ja teisi liiklejaid. |
| --- | --- |

6.1.2.

Süsteem peab võimaldama automaatseid valgusvihu muudatusi, nii et saavutatakse tee nõuetekohane valgustatus, häirimata seejuures autojuhti ja teisi liiklejaid.

| 6.1.3. | Süsteem loetakse vastuvõetavaks, kui see vastab punktides 6.2 ja 6.3 sätestatud fotomeetrilistele erinõuetele. |
| --- | --- |

6.1.3.

Süsteem loetakse vastuvõetavaks, kui see vastab punktides 6.2 ja 6.3 sätestatud fotomeetrilistele erinõuetele.

| 6.1.4. | Fotomeetrilised mõõtmised tehakse tüübikinnituste taotleja kirjelduse kohaselt:






  6.1.4.1. | punktis 1.9 määratud neutraalasendis; |
| --- | --- | --- |

6.1.4.

Fotomeetrilised mõõtmised tehakse tüübikinnituste taotleja kirjelduse kohaselt:

6.1.4.1.

punktis 1.9 määratud neutraalasendis;

| 6.1.4.2. | vastavalt konkreetsele olukorrale punktis 1.10 kirjeldatud signaali V, signaali W, signaali E või signaali T korral; |
| --- | --- |

6.1.4.2.

vastavalt konkreetsele olukorrale punktis 1.10 kirjeldatud signaali V, signaali W, signaali E või signaali T korral;

| 6.1.4.3. | vajadusel vastavalt punktile 1.10 mis tahes muu signaali või signaalide kombinatsiooni korral taotleja juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

6.1.4.3.

vajadusel vastavalt punktile 1.10 mis tahes muu signaali või signaalide kombinatsiooni korral taotleja juhiste kohaselt.

6.2.   Lähitulede suhtes kohaldatavad nõuded

Enne allpool toodud punktides kirjeldatud mõõtmisi tuleb süsteem viia neutraalasendisse, st süsteem peab kiirgama lähitulede klassile C vastavat valgusvihku.

| 6.2.1. | Neutraalasendis lähituli peab vähemalt ühe valgustusüksuse abil tekitama süsteemi (st sõiduki) igale küljele käesoleva eeskirja 8. lisa nõuetele vastava valgustatud ja valgustamata ala piiri, või






  6.2.1.1. | peab süsteem võimaldama teiste vahendite, näiteks optiliste vahendite või ajutiste lisavalgusvihkude abil tulede selget ja nõuetekohast suunamist. |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Neutraalasendis lähituli peab vähemalt ühe valgustusüksuse abil tekitama süsteemi (st sõiduki) igale küljele käesoleva eeskirja 8. lisa nõuetele vastava valgustatud ja valgustamata ala piiri, või

6.2.1.1.

peab süsteem võimaldama teiste vahendite, näiteks optiliste vahendite või ajutiste lisavalgusvihkude abil tulede selget ja nõuetekohast suunamist.

| 6.2.1.2. | 8. lisa ei kohaldata eespool punktides 5.8–5.8.2.1 kirjeldatud sõidusuuna muutmise funktsiooni suhtes. |
| --- | --- |

6.2.1.2.

8. lisa ei kohaldata eespool punktides 5.8–5.8.2.1 kirjeldatud sõidusuuna muutmise funktsiooni suhtes.

| 6.2.2 | Süsteem, selle osa või osad peavad olema suunatud nii, et valgustatud ja valgustamata ala piiri asend vastaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.2.2

Süsteem, selle osa või osad peavad olema suunatud nii, et valgustatud ja valgustamata ala piiri asend vastaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 esitatud nõuetele.

| 6.2.3. | Kui süsteem, selle osa või osad on niimoodi suunatud, siis juhul, kui tüübikinnitus hõlmab üksnes lähitulesid, peab süsteem vastama allpool toodud asjaomastes lõigetes sätestatud konkreetsetele nõudmistele, kui aga tüübikinnitus hõlmab käesoleva eeskirja kohaldamisalale vastavalt lisavalgusteid või valgussignalisatsiooni funktsioone, peab süsteem vastama ka allpool toodud asjaomastes lõigetes sätestatud konkreetsetele nõudmistele eeldusel, et nende puhul ei kohaldata muid eeskirju. |
| --- | --- |

6.2.3.

Kui süsteem, selle osa või osad on niimoodi suunatud, siis juhul, kui tüübikinnitus hõlmab üksnes lähitulesid, peab süsteem vastama allpool toodud asjaomastes lõigetes sätestatud konkreetsetele nõudmistele, kui aga tüübikinnitus hõlmab käesoleva eeskirja kohaldamisalale vastavalt lisavalgusteid või valgussignalisatsiooni funktsioone, peab süsteem vastama ka allpool toodud asjaomastes lõigetes sätestatud konkreetsetele nõudmistele eeldusel, et nende puhul ei kohaldata muid eeskirju.

| 6.2.4. | Kui niimoodi suunatud süsteem, selle osa või osad ei vasta punkti 6.2.3 nõuetele eespool, võib selle reguleerimispiir tootja juhiste kohaselt olla algasendi suhtes reguleeritav maksimaalselt 0,5 kraadi võrra paremale ja vasakule poole ja 0,2 kraadi võrra üles või alla. |
| --- | --- |

6.2.4.

Kui niimoodi suunatud süsteem, selle osa või osad ei vasta punkti 6.2.3 nõuetele eespool, võib selle reguleerimispiir tootja juhiste kohaselt olla algasendi suhtes reguleeritav maksimaalselt 0,5 kraadi võrra paremale ja vasakule poole ja 0,2 kraadi võrra üles või alla.

| 6.2.5. | Kui süsteem kiirgab mingile teatavale lähitulede klassile vastavat valgusvihku, peab see süsteem vastama käesoleva eeskirja 3. lisa A osa tabeli 1 asjakohases jaos (C, V, E või W) (fotomeetrilised väärtused) ja tabeli 2 (Emax ja valgustatud ja valgustamata ala piiri asukoht) vastavas osas esitatud nõuetele ja käesoleva eeskirja 8. lisa osale 1 (valgustatud ja valgustamata ala piirile esitatavad nõuded). |
| --- | --- |

6.2.5.

Kui süsteem kiirgab mingile teatavale lähitulede klassile vastavat valgusvihku, peab see süsteem vastama käesoleva eeskirja 3. lisa A osa tabeli 1 asjakohases jaos (C, V, E või W) (fotomeetrilised väärtused) ja tabeli 2 (Emax ja valgustatud ja valgustamata ala piiri asukoht) vastavas osas esitatud nõuetele ja käesoleva eeskirja 8. lisa osale 1 (valgustatud ja valgustamata ala piirile esitatavad nõuded).

| 6.2.6. | Valgusvihu võib lülitada kurvirežiimi tingimusel, et:






  6.2.6.1. | süsteem vastab käesoleva eeskirja 3. lisa B osa tabeli 1 (fotomeetrilised väärtused) asjaomastele nõuetele ja tabeli 2 punktile 2 (valgustatud ja valgustamata ala piiri suhtes kehtestatud nõuded), kui väärtusi mõõdetakse 9. lisas esitatud menetluse kohaselt vastavalt kurvivalgustusrežiimi kategooriale (1 või 2), mille jaoks tüübikinnitust taotletakse; |
| --- | --- | --- |

6.2.6.

Valgusvihu võib lülitada kurvirežiimi tingimusel, et:

6.2.6.1.

süsteem vastab käesoleva eeskirja 3. lisa B osa tabeli 1 (fotomeetrilised väärtused) asjaomastele nõuetele ja tabeli 2 punktile 2 (valgustatud ja valgustamata ala piiri suhtes kehtestatud nõuded), kui väärtusi mõõdetakse 9. lisas esitatud menetluse kohaselt vastavalt kurvivalgustusrežiimi kategooriale (1 või 2), mille jaoks tüübikinnitust taotletakse;

| 6.2.6.2. | punkt Emax ei paikne väljaspool ristkülikut, mille moodustavad käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 määratud kõige kõrgem vertikaalasend vaadeldava lähitulede klassi puhul ja punkt, mis asub 2 kraadi võrra allpool joont H-H ning punktid, mis jäävad süsteemi nullteljest 45 kraadi võrra vasakule ja 45 kraadi võrra paremale; |
| --- | --- |

6.2.6.2.

punkt Emax ei paikne väljaspool ristkülikut, mille moodustavad käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 määratud kõige kõrgem vertikaalasend vaadeldava lähitulede klassi puhul ja punkt, mis asub 2 kraadi võrra allpool joont H-H ning punktid, mis jäävad süsteemi nullteljest 45 kraadi võrra vasakule ja 45 kraadi võrra paremale;

| 6.2.6.3. | kui signaal T vastab sõiduki väikseimale pöörderaadiusele vasakus suunas (või paremas suunas), siis peavad kõigi süsteemi parema või vasaku poole laternate valgustatuse väärtused olema vähemalt 3 luksi ühes või mitmes punktis, mis jäävad alasse, mille määravad joon H-H ja sellest 2 kraadi allapoole jääv punkt ning 10–45 kraadi võrra vasakule (või paremale) jäävad punktid; |
| --- | --- |

6.2.6.3.

kui signaal T vastab sõiduki väikseimale pöörderaadiusele vasakus suunas (või paremas suunas), siis peavad kõigi süsteemi parema või vasaku poole laternate valgustatuse väärtused olema vähemalt 3 luksi ühes või mitmes punktis, mis jäävad alasse, mille määravad joon H-H ja sellest 2 kraadi allapoole jääv punkt ning 10–45 kraadi võrra vasakule (või paremale) jäävad punktid;

| 6.2.6.4. | kui tüübikinnitust taotletakse 1. kategooria kurvivalgustuse jaoks, on süsteemi kasutamine piiratud sõidukitega, mis on valmistatud nii, et süsteemi tekitatud valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalne osa vastaks eeskirja nr 48 punkti 6.22.7.4.5 alapunkti i asjaomastele nõuetele; |
| --- | --- |

6.2.6.4.

kui tüübikinnitust taotletakse 1. kategooria kurvivalgustuse jaoks, on süsteemi kasutamine piiratud sõidukitega, mis on valmistatud nii, et süsteemi tekitatud valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalne osa vastaks eeskirja nr 48 punkti 6.22.7.4.5 alapunkti i asjaomastele nõuetele;

| 6.2.6.5. | kui tüübikinnitust taotletakse 1. kategooria kurvivalgustuse jaoks, peab süsteem olema valmistatud nii, et valguskiire külgliikumise häire või muutumise korral oleks võimalik automaatselt saavutada fotomeetrilised tingimused, mis kas vastavad eeltoodud punktis 6.2.5 sätestatule või mille korral oleks tagatud väärtused, mis ei ületa 1,5 luksi alal III b, vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisas sätestatule, ja mis oleksid vähemalt 4 luksi segmendi Emax punktides;






  6.2.6.5.1. | viimane nõue ei ole kohustuslik, kui asendites, mis jäävad süsteemi nullteljest vasakule, ja ülespoole joonest, mis jääb 0,3o võrra ülespoole joonest H-H (kui asend jääb kuni 5o võrra vasakule) või joonest, mis jääb 0,57o võrra ülespoole joonest H-H (kui asend jääb üle 5o võrra vasakule), ei ületata mitte üheski punktis väärtust 1 luks. |
| --- | --- | --- |

6.2.6.5.

kui tüübikinnitust taotletakse 1. kategooria kurvivalgustuse jaoks, peab süsteem olema valmistatud nii, et valguskiire külgliikumise häire või muutumise korral oleks võimalik automaatselt saavutada fotomeetrilised tingimused, mis kas vastavad eeltoodud punktis 6.2.5 sätestatule või mille korral oleks tagatud väärtused, mis ei ületa 1,5 luksi alal III b, vastavalt käesoleva eeskirja 3. lisas sätestatule, ja mis oleksid vähemalt 4 luksi segmendi Emax punktides;

6.2.6.5.1.

viimane nõue ei ole kohustuslik, kui asendites, mis jäävad süsteemi nullteljest vasakule, ja ülespoole joonest, mis jääb 0,3o võrra ülespoole joonest H-H (kui asend jääb kuni 5o võrra vasakule) või joonest, mis jääb 0,57o võrra ülespoole joonest H-H (kui asend jääb üle 5o võrra vasakule), ei ületata mitte üheski punktis väärtust 1 luks.

| 6.2.7. | Süsteemi tuleb kontrollida vastavalt tootja juhistele, võttes arvesse eespool punktis 2.2.2.1 määratud ohutuspõhimõtet. |
| --- | --- |

6.2.7.

Süsteemi tuleb kontrollida vastavalt tootja juhistele, võttes arvesse eespool punktis 2.2.2.1 määratud ohutuspõhimõtet.

| 6.2.8. | Süsteem, selle osa või osad, mis on ette nähtud kasutamiseks nii parempoolse kui vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad eelneva punkti 5.4 kohaselt vastama mõlemas reguleerimisasendis asjaomase liiklussuuna kohta esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

6.2.8.

Süsteem, selle osa või osad, mis on ette nähtud kasutamiseks nii parempoolse kui vasakpoolse liikluse tingimustes, peavad eelneva punkti 5.4 kohaselt vastama mõlemas reguleerimisasendis asjaomase liiklussuuna kohta esitatud nõuetele.

| 6.2.9. | Süsteem peab olema valmistatud nii, et:






  6.2.9.1. | mis tahes täpselt liigitatud lähituli kiirgaks vähemalt 3 luksi tugevust valguskiirt punktis 50V süsteemi igas küljes;
  seda nõuet ei kohaldata V-klassi lähitulede puhul; |
| --- | --- | --- |

6.2.9.

Süsteem peab olema valmistatud nii, et:

6.2.9.1.

mis tahes täpselt liigitatud lähituli kiirgaks vähemalt 3 luksi tugevust valguskiirt punktis 50V süsteemi igas küljes;

seda nõuet ei kohaldata V-klassi lähitulede puhul;

| 6.2.9.2. | neli sekundit pärast vähemalt 30 minuti jooksul väljalülitatud olekus olnud süsteemi sisselülitamist peab C-klassi lähituli kiirgama punktis 50V vähemalt 5 luksi. |
| --- | --- |

6.2.9.2.

neli sekundit pärast vähemalt 30 minuti jooksul väljalülitatud olekus olnud süsteemi sisselülitamist peab C-klassi lähituli kiirgama punktis 50V vähemalt 5 luksi.

| 6.2.9.3. | Teised režiimid:
  Käesoleva eeskirja punktis 6.1.4.3 määratud sisendsignaalide puhul peavad olema täidetud punktis 6.2 esitatud nõuded. |
| --- | --- |

6.2.9.3.

Teised režiimid:

Käesoleva eeskirja punktis 6.1.4.3 määratud sisendsignaalide puhul peavad olema täidetud punktis 6.2 esitatud nõuded.

6.3.   Kaugtulede suhtes kohaldatavad nõuded

Enne iga uut katset tuleb süsteem viia neutraalasendisse.

| 6.3.1. | Süsteemi valgustusüksust või valgustusüksusi tuleb reguleerida vastavalt tootja antud juhistele, sel viisil, et maksimaalse valgustatuse ala keskpunkt asuks joonte H-H ja V-V lõikumispunktis (HV);






  6.3.1.1. | valgustusüksuste osas, mis ei ole eraldi reguleeritavad või mille reguleerimine on toimunud pärast punktis 6.2 kirjeldatud mõõtmisi, tuleb mõõtmised läbi viia selliselt reguleeritud olekus. |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

Süsteemi valgustusüksust või valgustusüksusi tuleb reguleerida vastavalt tootja antud juhistele, sel viisil, et maksimaalse valgustatuse ala keskpunkt asuks joonte H-H ja V-V lõikumispunktis (HV);

6.3.1.1.

valgustusüksuste osas, mis ei ole eraldi reguleeritavad või mille reguleerimine on toimunud pärast punktis 6.2 kirjeldatud mõõtmisi, tuleb mõõtmised läbi viia selliselt reguleeritud olekus.

| 6.3.2. | Kui mõõtmine toimub vastavalt käesoleva eeskirja 9. lisas esitatud nõuetele, peab nõuetekohane valgustus olema järgmine:






  6.3.2.1. | lõikumispunkt HV peab asuma samavalgustustiheduskõvera piires, mis vastab 80 % kaugtulede maksimaalsest valgustusest.






  6.3.2.1.1. | See maksimumväärtus (EM) ei tohi olla alla 48 luksi ja ei või mingil juhul ületada 240 luksi; |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2.

Kui mõõtmine toimub vastavalt käesoleva eeskirja 9. lisas esitatud nõuetele, peab nõuetekohane valgustus olema järgmine:

6.3.2.1.

lõikumispunkt HV peab asuma samavalgustustiheduskõvera piires, mis vastab 80 % kaugtulede maksimaalsest valgustusest.

6.3.2.1.1.

See maksimumväärtus (EM) ei tohi olla alla 48 luksi ja ei või mingil juhul ületada 240 luksi;

| 6.3.2.1.2. | Iga kaugtulede koosseisu kuuluva või kaugtulesid toetava paigaldusüksuse maksimaalne valgustugevus (IM), väljendatuna tuhandetes kandelates, arvutatakse järgmise valemi abil:
  IM = 0,625 EM |
| --- | --- |

6.3.2.1.2.

Iga kaugtulede koosseisu kuuluva või kaugtulesid toetava paigaldusüksuse maksimaalne valgustugevus (IM), väljendatuna tuhandetes kandelates, arvutatakse järgmise valemi abil:

IM = 0,625 EM

| 6.3.2.1.3. | Viitemärgil toodav maksimaalne valgustustugevus (I’M), mis on määratud eespool punktis 4.2.2.9, arvutatakse järgmise valemi abil:

  Arvutuslik väärtus ümardatakse lähima väärtuseni väärtuste hulgast: 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50. |
| --- | --- |

6.3.2.1.3.

Viitemärgil toodav maksimaalne valgustustugevus (I’M), mis on määratud eespool punktis 4.2.2.9, arvutatakse järgmise valemi abil:

Arvutuslik väärtus ümardatakse lähima väärtuseni väärtuste hulgast: 5 – 10 – 12,5 – 17,5 – 20 – 25 – 27,5 – 30 – 37,5 – 40 – 45 – 50.

| 6.3.2.2. | Lähtudes punktist HV ja liikudes horisontaalselt paremale ja vasakule, peab kaugtulede valgustustugevus olema võrdne vähemalt 24 luksiga kuni 2,6 kraadi kaugusel ja vähemalt 6 luksiga kuni 5,2 kraadi kaugusel. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Lähtudes punktist HV ja liikudes horisontaalselt paremale ja vasakule, peab kaugtulede valgustustugevus olema võrdne vähemalt 24 luksiga kuni 2,6 kraadi kaugusel ja vähemalt 6 luksiga kuni 5,2 kraadi kaugusel.

| 6.3.3. | Süsteemi poolt kiiratavat valgusvihku või selle osa võib automaatselt külgsuunas liigutada (või muuta valgusvihku ennast, saavutamaks sama tulemust), tingimusel, et:






  6.3.3.1. | süsteem vastab eelnevate punktide 6.3.2.1.1 ja 6.3.2.2 nõuetele, kusjuures kõik valgustusüksused on mõõdetud 9. lisas esitatud menetluse kohaselt. |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

Süsteemi poolt kiiratavat valgusvihku või selle osa võib automaatselt külgsuunas liigutada (või muuta valgusvihku ennast, saavutamaks sama tulemust), tingimusel, et:

6.3.3.1.

süsteem vastab eelnevate punktide 6.3.2.1.1 ja 6.3.2.2 nõuetele, kusjuures kõik valgustusüksused on mõõdetud 9. lisas esitatud menetluse kohaselt.

| 6.3.4. | Süsteem peab olema valmistatud nii, et:






  6.3.4.1. | paremal ja vasakul pool paiknev(ad) valgustusüksus(ed) kiirgaks(id) kumbki vähemalt poole eespool punktis 6.3.2.2 sätestatud minimaalsest kaugtulede valgusvihu tugevusest; |
| --- | --- | --- |

6.3.4.

Süsteem peab olema valmistatud nii, et:

6.3.4.1.

paremal ja vasakul pool paiknev(ad) valgustusüksus(ed) kiirgaks(id) kumbki vähemalt poole eespool punktis 6.3.2.2 sätestatud minimaalsest kaugtulede valgusvihu tugevusest;

| 6.3.4.2. | neli sekundit pärast vähemalt 30 minuti jooksul väljalülitatud olekus olnud süsteemi sisselülitamist peab kaugtulede valgusvihu punktis HV olema vähemalt 42 luksi tugevune valgustatus; |
| --- | --- |

6.3.4.2.

neli sekundit pärast vähemalt 30 minuti jooksul väljalülitatud olekus olnud süsteemi sisselülitamist peab kaugtulede valgusvihu punktis HV olema vähemalt 42 luksi tugevune valgustatus;

| 6.3.4.3. | Käesoleva eeskirja punktis 6.1.4.3 määratud sisendsignaalide puhul peavad olema täidetud punktis 6.3 esitatud nõuded. |
| --- | --- |

6.3.4.3.

Käesoleva eeskirja punktis 6.1.4.3 määratud sisendsignaalide puhul peavad olema täidetud punktis 6.3 esitatud nõuded.

| 6.3.5. | Kui valgusvihule esitatavad nõuded ei ole täidetud, on lubatud valgusvihku ümber suunata esialgsest reguleeritud asendist 0,5 kraadi võrra üles- või allapoole ja/või 1 kraadi võrra paremale või vasakule poole. Selles uues asendis peavad olema täidetud kõik fotomeetrilised nõuded. Neid nõudeid ei kohaldata valgustusüksuste suhtes, mis on määratud käesoleva eeskirja punktis 6.3.1.1. |
| --- | --- |

6.3.5.

Kui valgusvihule esitatavad nõuded ei ole täidetud, on lubatud valgusvihku ümber suunata esialgsest reguleeritud asendist 0,5 kraadi võrra üles- või allapoole ja/või 1 kraadi võrra paremale või vasakule poole. Selles uues asendis peavad olema täidetud kõik fotomeetrilised nõuded. Neid nõudeid ei kohaldata valgustusüksuste suhtes, mis on määratud käesoleva eeskirja punktis 6.3.1.1.

6.4.   Muud sätted

Kui süsteem, selle osa või osad on varustatud reguleeritavate valgustusüksustega, kohaldatakse kõikide punktis 2.1.3 (reguleerimisala) määratud paigaldusasendite korral punktide 6.2 (lähituled) ja 6.3 (kaugtuled) nõudeid. Kontrollimiseks tuleb kasutada järgmist menetlust:

| 6.4.1. | Kõik nimetatud asukohad määratakse kindlaks goniomeetri abil lähtuvalt sirgest, mis ühendab ekraanil nullkeskmeid ja punkti HV. Reguleeritav süsteem, selle osa või osad paigutatakse seejärel sellisesse asukohta, et mõõteekraani valgustatus vastaks asjaomastele suunanõuetele. |
| --- | --- |

6.4.1.

Kõik nimetatud asukohad määratakse kindlaks goniomeetri abil lähtuvalt sirgest, mis ühendab ekraanil nullkeskmeid ja punkti HV. Reguleeritav süsteem, selle osa või osad paigutatakse seejärel sellisesse asukohta, et mõõteekraani valgustatus vastaks asjaomastele suunanõuetele.

| 6.4.2. | Süsteem, selle osa või osad paigutatakse alguses vastavalt punkti 6.4.1 nõuetele, seade või selle osad peavad rahuldama punktides 6.2 ja 6.3 esitatud asjaomaseid fotomeetrilisi nõudeid. |
| --- | --- |

6.4.2.

Süsteem, selle osa või osad paigutatakse alguses vastavalt punkti 6.4.1 nõuetele, seade või selle osad peavad rahuldama punktides 6.2 ja 6.3 esitatud asjaomaseid fotomeetrilisi nõudeid.

| 6.4.3. | Täiendavad katsed viiakse läbi pärast seda, kui peegeldi, süsteem, selle osa või osad on süsteemi, selle osa või osade reguleerimisvahendi abil vertikaalselt ümber paigutatud ligikaudu 2 kraadi ulatuses, või kui ümberpaigutamine toimub maksimaalse valgustusega punkti, siis vähem kui 2 kraadi ulatuses, arvestades algsest reguleeritud asendist. Pärast terve süsteemi või selle osa või osade ümbersuunamist vastassuunda (näiteks testgoniomeetri abil), tuleb kontrollida seejärel süsteemi poolt kiiratava valguse kogust eri suundades, see valgushulk peab jääma ettenähtud piiridesse.






  6.4.3.1. | Lähituled: punktid HV ja 75R või vajadusel 50R ja kaugtuled: IM ja punkt HV (%na IM väärtusest); |
| --- | --- | --- |

6.4.3.

Täiendavad katsed viiakse läbi pärast seda, kui peegeldi, süsteem, selle osa või osad on süsteemi, selle osa või osade reguleerimisvahendi abil vertikaalselt ümber paigutatud ligikaudu 2 kraadi ulatuses, või kui ümberpaigutamine toimub maksimaalse valgustusega punkti, siis vähem kui 2 kraadi ulatuses, arvestades algsest reguleeritud asendist. Pärast terve süsteemi või selle osa või osade ümbersuunamist vastassuunda (näiteks testgoniomeetri abil), tuleb kontrollida seejärel süsteemi poolt kiiratava valguse kogust eri suundades, see valgushulk peab jääma ettenähtud piiridesse.

6.4.3.1.

Lähituled: punktid HV ja 75R või vajadusel 50R ja kaugtuled: IM ja punkt HV (%na IM väärtusest);

| 6.4.4. | Kui taotleja on ära näidanud enam kui ühe paigaldusasendi, tuleb lõigetes 6.4.1–6.4.3 ettenähtud menetlust korrata kõikide teiste asendite korral. |
| --- | --- |

6.4.4.

Kui taotleja on ära näidanud enam kui ühe paigaldusasendi, tuleb lõigetes 6.4.1–6.4.3 ettenähtud menetlust korrata kõikide teiste asendite korral.

| 6.4.5. | Kui taotleja ei ole ära näidanud konkreetset paigaldusasendit, tuleb süsteem, selle osa või osad suunata vastavalt punktides 6.2 (lähituled) ja 6.3 (kaugtuled) kirjeldatud meetmeid kasutades, kusjuures süsteemi, selle osa või osade reguleerimisvahend asetatakse keskasendisse. Punktis 6.4.3 viidatud täiendavad katsed viiakse läbi pärast seda, kui peegeldi või selle osad on suunatud reguleerimisvahendi abil reguleerimisvahemiku lõpuni (mitte liigutud ligikaudu 2 kraadi ulatuses). |
| --- | --- |

6.4.5.

Kui taotleja ei ole ära näidanud konkreetset paigaldusasendit, tuleb süsteem, selle osa või osad suunata vastavalt punktides 6.2 (lähituled) ja 6.3 (kaugtuled) kirjeldatud meetmeid kasutades, kusjuures süsteemi, selle osa või osade reguleerimisvahend asetatakse keskasendisse. Punktis 6.4.3 viidatud täiendavad katsed viiakse läbi pärast seda, kui peegeldi või selle osad on suunatud reguleerimisvahendi abil reguleerimisvahemiku lõpuni (mitte liigutud ligikaudu 2 kraadi ulatuses).

| 6.4.6. | Käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil näidatakse, milline valgustusüksus või millised valgustusüksused tekitavad käesoleva eeskirja 8. lisale vastava valgustatud ja valgustamata ala piiri, mis paikneb alas, mis ulatub 6 kraadi vasakule ning 4 kraadi ülespoole ja paremale ja ülespoole 0,8 kraadi allapoole paigutatud horisontaalsest joonest. |
| --- | --- |

6.4.6.

Käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil näidatakse, milline valgustusüksus või millised valgustusüksused tekitavad käesoleva eeskirja 8. lisale vastava valgustatud ja valgustamata ala piiri, mis paikneb alas, mis ulatub 6 kraadi vasakule ning 4 kraadi ülespoole ja paremale ja ülespoole 0,8 kraadi allapoole paigutatud horisontaalsest joonest.

| 6.4.7. | Käesoleva eeskirja 1. lisas toodud vormi abil näidatakse, milline või millised E-klassi lähitulede töörežiim või -režiimid on nõuetele vastavad käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 6 toodud andmete puhul. |
| --- | --- |

6.4.7.

Käesoleva eeskirja 1. lisas toodud vormi abil näidatakse, milline või millised E-klassi lähitulede töörežiim või -režiimid on nõuetele vastavad käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 6 toodud andmete puhul.

7.   VÄRVUS

| 7.1. | Kiiratava valguse värvus peab olema valge. |
| --- | --- |

7.1.

Kiiratava valguse värvus peab olema valge.

C.   TÄIENDAVAD HALDUSSÄTTED

8.   SÜSTEEMI TÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

| 8.1. | Igast süsteemitüübi muutmisest tuleb teatada süsteemi tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Kõnealune asutus võib:






  8.1.1. | leida, et tehtavad muudatused ei too kaasa märkimisväärsete ebasoovitavate tagajärgede ohtu ning et süsteem vastab endiselt igal juhul nõuetele; või |
| --- | --- | --- |

8.1.

Igast süsteemitüübi muutmisest tuleb teatada süsteemi tüübikinnituse andnud haldusasutusele. Kõnealune asutus võib:

8.1.1.

leida, et tehtavad muudatused ei too kaasa märkimisväärsete ebasoovitavate tagajärgede ohtu ning et süsteem vastab endiselt igal juhul nõuetele; või

| 8.1.2. | nõuda katseid läbiviivalt tehniliselt talituselt uut katsetusprotokolli. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katseid läbiviivalt tehniliselt talituselt uut katsetusprotokolli.

| 8.2. | Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest tuleb eespool punktis 4.1.4 määratud menetluse abil koos muudatuste äranäitamisega teatada kokkuleppeosalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja. |
| --- | --- |

8.2.

Tüübikinnituse andmisest või sellest keeldumisest tuleb eespool punktis 4.1.4 määratud menetluse abil koos muudatuste äranäitamisega teatada kokkuleppeosalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

| 8.3. | Pädev ametiasutus, kelle ülesandeks on tüübikinnituse laiendamine, annab igale sellise laiendusega seoses väljastatud teatiselehele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormile vastava teatiselehega 1958. aasta kokkuleppe teistele osalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja. |
| --- | --- |

8.3.

Pädev ametiasutus, kelle ülesandeks on tüübikinnituse laiendamine, annab igale sellise laiendusega seoses väljastatud teatiselehele seerianumbri ja teatab sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormile vastava teatiselehega 1958. aasta kokkuleppe teistele osalistele, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

9.   TOODANGU VASTAVUS NÕUETELE

Toodangu nõuetekohasuse kontrollimise menetlused peavad vastama kokkuleppe 2. lisas esitatutele (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev2) ja järgmistele nõuetele:

| 9.1. | käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud süsteemid peavad olema valmistatud kinnituse saanud tüübi järgi ja vastama lõigetes 6 ja 7 väljendatud nõudmistele; |
| --- | --- |

9.1.

käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud süsteemid peavad olema valmistatud kinnituse saanud tüübi järgi ja vastama lõigetes 6 ja 7 väljendatud nõudmistele;

| 9.2. | kinni tuleb pidada käesoleva eeskirja 5. lisas esitatud toodangu kontrollimenetluste miinimumnõuetest; |
| --- | --- |

9.2.

kinni tuleb pidada käesoleva eeskirja 5. lisas esitatud toodangu kontrollimenetluste miinimumnõuetest;

| 9.3. | käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud; |
| --- | --- |

9.3.

käesoleva eeskirja 7. lisas sätestatud miinimumnõuded kontrollijapoolse näidiste võtmise jaoks peavad olema täidetud;

| 9.4. | tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida kõikides tooteüksustes kasutatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul; |
| --- | --- |

9.4.

tüübikinnituse andnud asutus võib igal ajal kontrollida kõikides tooteüksustes kasutatavaid vastavuskontrolli meetodeid. Neid kontrollimisi tehakse tavaliselt kord kahe aasta jooksul;

| 9.5. | arvesse ei võeta süsteeme või nende osi, mis on ilmselgelt vigased; |
| --- | --- |

9.5.

arvesse ei võeta süsteeme või nende osi, mis on ilmselgelt vigased;

| 9.6. | viitemärki ei võeta arvesse; |
| --- | --- |

9.6.

viitemärki ei võeta arvesse;

10.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

| 10.1. | Käesoleva eeskirja alusel teatavale süsteemitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõudeid ei täideta või kui süsteem, selle osa või osad, millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnituse saanud tüübile. |
| --- | --- |

10.1.

Käesoleva eeskirja alusel teatavale süsteemitüübile antud tüübikinnituse võib tühistada, kui nõudeid ei täideta või kui süsteem, selle osa või osad, millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnituse saanud tüübile.

| 10.2. | Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teavitab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe kokkuleppe teisi osalisi, kes kohaldavad käesolevat eeskirja. |
| --- | --- |

10.2.

Kui käesolevat eeskirja kohaldav kokkuleppeosaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teavitab ta sellest käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud vormi abil kohe kokkuleppe teisi osalisi, kes kohaldavad käesolevat eeskirja.

11.   TOOTMISE LÕPLIK PEATAMINE

| 11.1. | Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud süsteemi tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi. |
| --- | --- |

11.1.

Kui tüübikinnituse valdaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud süsteemi tootmise, teavitab ta sellest tüübikinnituse andnud asutust. Asjaomase teatise saamisel teavitab kõnealune asutus sellest teisi käesolevat eeskirja kohaldavaid 1958. aasta kokkuleppe osalisi, kasutades käesoleva eeskirja 1. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

12.   TÜÜBIKINNITUSKATSEID KORRALDAVATE TEHNILISTE TALITUSTE NING HALDUSTALITUSTE NIMED JA AADRESSID

| 12.1. | Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta. |
| --- | --- |

12.1.

Käesolevat eeskirja kohaldavad 1958. aasta kokkuleppe osalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja nende haldusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnituse ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, tüübikinnituste laiendamise, tüübikinnituste andmisest keeldumise, tüübikinnituste tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  Nagu on määratud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3), (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, mida on viimati muudetud muudatusega Amend.4) 7. lisas.

(2)  Selgituseks võib märkida, et klass C vastab põhilähituledele, klass V vastab lähituledele, mida kasutatakse valgustatud piirkondades, näiteks asulates, klass E vastab maanteedel ja kiirteedel kasutatavatele lähituledele ja klass W vastab halbades ilmastikuoludes, näiteks märjal teekattel kasutatavatele lähituledele.

(3)  Märkida 1. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

(4)  Märkida 10. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

(5)  1 – Saksamaa, 2 – Prantsusmaa, 3 – Itaalia, 4 – Madalmaad, 5 – Rootsi, 6 – Belgia, 7 – Ungari, 8 – Tšehhi Vabariik, 9 – Hispaania, 10 – Serbia ja Montenegro, 11 – Ühendkuningriik, 12 – Austria, 13 – Luksemburg, 14 – Šveits, 15 – (vaba), 16 – Norra, 17 – Soome, 18 – Taani, 19 – Rumeenia, 20 – Poola, 21 – Portugal, 22 – Venemaa Föderatsioon, 23 – Kreeka, 24 – Iirimaa, 25 – Horvaatia, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia, 28 – Valgevene, 29 – Eesti, 30 – (vaba), 31 – Bosnia ja Hertsegoviina, 32 – Läti, 33 – (vaba), 34 – Bulgaaria, 35 – (vaba), 36 – Leedu, 37 – Türgi, 38 – (vaba), 39 – Aserbaidžaan, 40 – endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, 41 – (vaba), 42 – Euroopa Ühendus (tüübikinnitusi annavad selle liikmesriigid, kasutades vastavat Euroopa Majanduskomisjoni sümbolit), 43 – Jaapan, 44 – (vaba), 45 – Austraalia, 46 – Ukraina, 47 – Lõuna-Aafrika ja 48 – Uus-Meremaa, 49 – Küpros, 50 – Malta, 51 – Korea Vabariik, 52 – Malaisia ja 53 –Tai. Teistele riikidele antakse järgmised numbrid selle kronoloogilise järjekorra alusel, milles nad ratifitseerivad kokkuleppe, milles käsitletakse ratassõidukitele ning nendele paigaldatavatele ja/või nendel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja kõnealuste nõuete alusel väljastatud tüübikinnituste vastastikust tunnustamist, või ühinevad sellega, ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär edastab nii antud numbrid kokkuleppe osalistele.

---

1. LISA

TEATIS

(maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

Image

---

2. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE NÄIDISED

Näide 1

a ≥ 8 mm (klaasist hajutiklaas)

a ≥ 5 mm (plastist hajutiklaas)

| Joonis 1 | Joonis 2 |
| --- | --- |

Joonis 1

Image

Joonis 2

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärki kandva süsteemi paigaldusüksusele anti tüübikinnitus käesoleva eeskirja alusel Madalmaades (E4), süsteemi tüübikinnitusnumber on 19243 ja süsteem vastab käesolevale eeskirjale selle esialgses redaktsioonis (00). Süsteemi kiiratav valgusvihk on ette nähtud ainult parempoolse liikluse jaoks. Tähed „CT” (joonis 1) näitavad, et tegemist on lähituledega, millel on kurvivalgustusrežiim; tähed „CWR” (joonis 2) näitavad, et tegemist on C-klassi lähituledega, W-klassi lähituledega ja kaugtuledega.

Arv 30 näitab, et kaugtulede valgusvihu maksimaalne tugevus on vahemikus 86 250–101 250 kandelat.

Märkus: tüübikinnitusnumber ja lisatähised peavad paiknema tähte „E” ümbritseva ringi läheduses, selle ringi kohal või all või sellest paremal või vasakul. Tüübikinnitusnumbri numbrid peavad asuma tähest „E” samal pool ja olema samasuunalised.

Rooma numbrite kasutamist tüübikinnitusnumbrites tuleks vältida, et vältida segiajamist teiste tähistega.

Näide 2

| Joonis 3 | Joonis 4a |
| --- | --- |
| Joonis 4b |

Joonis 3

Image

Joonis 4a

Image

Joonis 4b

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärki kandva süsteemi paigaldusüksus vastab käesoleva eeskirja nõuetele nii lähitulede kui kaugtulede osas ning hõlmab:

| | Joonis 3: C-klassi lähituled koos E-klassi lähituledega, mõeldud üksnes parempoolseks liikluseks. |
| --- | --- |

Joonis 3: C-klassi lähituled koos E-klassi lähituledega, mõeldud üksnes parempoolseks liikluseks.

| | Joonised 4 a ja 4 b: C-klassi lähituled ja V-klassi lähituled, mõeldud mõlema liiklussuuna jaoks, tänu optilise elemendi või valgusallika reguleerimisvahendile, hõlmab ka kaugtulesid. Nagu näitab täht „T”, peavad C-klassi lähituli, V-klassi lähituli ja kaugtuli vastama kurvivalgustusele esitatavatele nõuetele. Horisontaaljoon tähe „R” kohal näitab, et kaugtulede funktsiooni jaoks kasutatakse mitut süsteemi sellel küljel paiknevat paigaldusüksust. |
| --- | --- |

Joonised 4 a ja 4 b: C-klassi lähituled ja V-klassi lähituled, mõeldud mõlema liiklussuuna jaoks, tänu optilise elemendi või valgusallika reguleerimisvahendile, hõlmab ka kaugtulesid. Nagu näitab täht „T”, peavad C-klassi lähituli, V-klassi lähituli ja kaugtuli vastama kurvivalgustusele esitatavatele nõuetele. Horisontaaljoon tähe „R” kohal näitab, et kaugtulede funktsiooni jaoks kasutatakse mitut süsteemi sellel küljel paiknevat paigaldusüksust.

Näide 3

| Joonis 5 | Joonis 6 |
| --- | --- |

Joonis 5

Image

Joonis 6

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärki kandev paigaldusüksus sisaldab plastmaterjalist hajutiklaasi ning vastab käesoleva eeskirja nõuetele lähitulede osas. Süsteemi funktsioonid on järgmised:

| | Joonis 5: C-klassi lähituled ja W-klassi lähituled, mõlema liiklussuuna korral. |
| --- | --- |

Joonis 5: C-klassi lähituled ja W-klassi lähituled, mõlema liiklussuuna korral.

| | Joonis 6: C-klassi lähituled koos kurvivalgustuse režiimiga, ainult parempoolse liikluse jaoks. |
| --- | --- |

Joonis 6: C-klassi lähituled koos kurvivalgustuse režiimiga, ainult parempoolse liikluse jaoks.

Näide 4

| Joonis 7 | Joonis 8 |
| --- | --- |

Joonis 7

Image

Joonis 8

Image

Joonis 7: ülaltoodud tüübikinnitusmärki kandev paigaldusüksus vastab käesoleva eeskirja nõuetele C-klassi lähitulede ja V-klassi lähitulede osas ning on mõeldud kasutamiseks ainult vasakpoolse liikluse tingimustes.

Joonis 8: ülaltoodud tüübikinnitusmärki kandev paigaldusüksus on eraldiasetsev paigaldusüksus, mis kuulub süsteemi koosseisu ja vastab käesoleva eeskirja nõuetele vaid kaugtulede osas.

Näide 5

Süsteemi tähistamine, mis hõlmab käesolevale eeskirjale vastavat plastmaterjalist hajutiklaasi

| Joonis 9 | Joonis 10 |
| --- | --- |

Joonis 9

Image

Joonis 10

Image

Joonis 9: C-klassi lähituli ja W-klassi lähituli, mõlemal on kurvivalgustuse režiim ning kaugtuli, mõlemad mõeldud kasutamiseks vaid parempoolse liikluse tingimustes.

Lähituli ja selle valgustusrežiimid ei tohi töötada ühel ajal sama lambi koosseisu kuuluva kaugtulega, millega nad on vastastikku ühendatud.

Joonis 10: E-klassi lähituli ja W-klassi lähituli, ette nähtud kasutamiseks vaid parempoolse liikluse tingimustes, ja kaugtuli. Horisontaaljoon tähtede „E” ja „W” kohal näitab, et nendele lähitulede klassidele vastav valgusvihk tagatakse enam kui ühe sellele küljele paigaldatud paigaldusüksuse abil.

Näide 6

Lihtsustatud märgistus grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tulede puhul, millele on antud tüübikinnitus muu eeskirja kohaselt kui käesolev eeskiri (joonis 11) (vertikaalsed ja horisontaalsed jooned ei kuulu tüübikinnitusmärgi koosseisu, nende ülesandeks on lihtsalt näitlikustada valgussignaaliseadme kuju. Need ei ole kinnitusmärgi osad.)

Need kaks näidet hõlmavad kaht paigaldusüksust, mis on paigaldatud süsteemi samale küljele ja kannavad tüübikinnitusmärki, mis sisaldab järgmisi elemente (mudel A ja mudel B).

Paigaldusüksus nr 1

Sõiduki esiosas paiknev tuli, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 7 02-seeria muudatuste kohaselt;

Üks või mitu valgustusüksust kiirgavad C-klassi lähituledele vastavat valgusvihku koos kurvivalgustuse režiimiga, kusjuures need valgustusüksused on ette nähtud töötamiseks koos ühe või mitme süsteemi samal küljel paikneva valgustusüksusega (nagu näitab tähe „C” kohal paiknev horisontaaljoon) ning V-klassi lähituledele vastavat valgusvihku, mõlema klassi tuled on ette nähtud kasutamiseks nii parem- kui vasakpoolse liikluse tingimustes, süsteem sisaldab täiendavalt ka kaugtuld, mille maksimaalne valgustugevus jääb vahemikku 86 250 ja 101 250 kandelat (nagu näitab arv 30) ja on saanud tüübikinnituse käesoleva eeskirja algse redaktsiooni kohaselt (00), koos plastmaterjalist hajutiga.

Päevasõidutuli, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 87 00-seeria muudatuste kohaselt.

Kategooria 1a esisuunatulelatern, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 6 01-seeria muudatuste kohaselt.

Paigaldusüksus nr 3

Eesmine udutuli, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 19 02-seeria muudatuste kohaselt, või C-klassi lähituli koos kurvivalgustuse režiimiga, mis on ette nähtud töötamiseks nii parem- kui vasakpoolse liikluse tingimustes ning töötab koos ühe või mitme teise paigaldusüksusega, mis on paigaldatud süsteemi samale küljele, nagu näitab horisontaaljoon tähe „C” kohal.

Süsteemi paigaldusüksus nr 1

Joonis 11

Image

Süsteemi paigaldusüksus nr 3

Image

Näide 7

Süsteemi tüübikinnitusmärkide paigutus (joonis 12)

Joonis 12

Image

Image

Nende kahe süsteemi näol on tegemist kohanduvate esitulede süsteemiga, mis koosneb kahest paigaldusüksusest (millel on samad funktsioonid) süsteemi kummalgi küljel (üksused nr 1 ja nr 3 vasakul küljel ning üksused nr 2 ja nr 4 paremal küljel).

Süsteemi paigaldusüksus nr 1 (või nr 2) kannab ülalesitatud tüübikinnitusmärki ja vastab käesoleva eeskirja (00-seeria muudatused) nõuetele, hõlmates üheaegselt vasakpoolseks liikluseks mõeldud C-klassi lähituld ja kaugtuld, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86 250 ja 101 250 kandelat (seda näitab arv 30), mis on grupeeritud kategooria 1a eesmise suunatulega, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 6 01-seeria muudatuste kohaselt.

Näite 7a korral sisaldab paigaldusüksus nr 1 (või nr 2) C-klassi lähituld koos kurvivalgustuse režiimiga, W-klassi lähituld, V-klassi lähituld ja E-klassi lähituld. Horisontaalne joon tähe „C” kohal näitab, et C-klassi lähitulede jaoks töötavad samaaegselt süsteemi samale küljele paigaldatud kaks paigaldusüksust.

Paigaldusüksus nr 3 (või nr 4) on ette nähtud C-klassi lähitulede teise osana süsteemi ühel küljel, nagu näitab horisontaalne joon tähe „C” kohal.

Näite 7b korral sisaldab paigaldusüksus nr 1 (või nr 2) C-klassi lähituld, W-klassi lähituld ja E-klassi lähituld. Horisontaalne joon tähe „W” kohal näitab, et W-klassi lähitulede jaoks töötavad samaaegselt süsteemi samale küljele paigaldatud kaks paigaldusüksust. Täht „T”, mis paikneb tähiste reast paremal (ja tüübikinnitusnumbrist vasakul) näitab, et kõik tuled, ehk C-klassi lähituli, W-klassi lähituli, E-klassi lähituli ja kaugtuli hõlmavad kurvivalgustuse režiimi.

Süsteemi paigaldusüksus nr 3 (või nr 4) on ette nähtud töötama W-klassi lähitulede teise osana süsteemi sellel küljel (nagu seda näitab horisontaalne joon tähe „W” kohal), hõlmates lisaks sellele ka V-klassi lähituld.

Näide 8

Süsteemi kaht külge hõlmavate tüübikinnitusmärkide paigutus (joonis 13)

Selles näites on kujutatud esivalgustussüsteemi, mis koosneb kahest sõiduki vasakul küljel paiknevast paigaldusüksusest ja ühest paigaldusüksusest süsteemi paremal küljel.

Joonis 13

| Süsteemi või sõiduki parem külg | Süsteemi või sõiduki vasak külg |
| --- | --- |
| |

Süsteemi või sõiduki parem külg

Süsteemi või sõiduki vasak külg

Image

Ülalesitatud tüübikinnitusmärki kandev süsteem vastab käesoleva eeskirja nõuetele (00-seeria muudatused) ja sisaldab nii vasakpoolseks liikluseks mõeldud lähituld kui ka kaugtuld, mille maksimaalne valgustugevus jääb vahemikku 86 250–101 250 kandelat (nagu näitab arv 30), mis on grupeeritud kategooria 1a esisuunatulega, mis on saanud tüübikinnituse eeskirja nr 6 01-seeria muudatuste kohaselt ja esiseisutulega, mis on saanud kinnituse eeskirja nr 7 02-seeria muudatuste kohaselt.

Süsteemi paigaldusüksus nr 1 (vasakul) sisaldab osa C-klassi lähitulest ja E-klassi lähituld. Tähe „C” kohal paiknev horisontaalne joon näitab, et süsteemi sellel küljel koosneb C-klassi lähituli mitmest samaaegselt töötavast paigaldusüksusest. Täht „T”, mis paikneb tähiste reast paremal näitab, et C-klassi lähitulel ja E-klassi lähitulel on olemas kurvivalgustuse režiim.

Süsteemi paigaldusüksus nr 3 (vasakul) on ette nähtud töötama C-klassi lähitulede teise osana süsteemi sellel küljel (nagu seda näitab horisontaalne joon tähe „C” kohal), hõlmates lisaks sellele ka W-klassi lähituld.

Süsteemi paigaldusüksus nr 2 (paremal) sisaldab osa C-klassi lähitulest ja E-klassi lähituld, kusjuures mõlemal on olemas ka kurvivalgustuse režiim, ning täiendavalt ka W-klassi lähituld.

Märkus: eelnevates näidetes 6, 7 ja 8 peavad süsteemi eri paigaldusüksused kandma üht tüübikinnitusnumbrit.

Joonis 14

Image

LED-moodul, mis kannab ülal kujutatud valgusallika mooduli tunnuskoodi on koos kohanduvate esitulede süsteemiga saanud tüübikinnituse Itaalias (E3) ja kannab tüübikinnitusnumbrit 17325.

---

3. LISA

LÄHITULEDE SUHTES KOHALDATAVAD FOTOMEETRILISED NÕUDED
   (1)

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

„kohal” tähistab paiknemist vertikaalteljel ülalpool; „all” tähistab paiknemist vertikaalteljel allpool.

Nurgaväärtusi väljendatakse kraadidena ülespoole (U) või allapoole joone H-H suhtes ning paremale (R) või vasakule (L) joone V-V suhtes.

Joonis 1

Lähitulede fotomeetrilised nõuded (nurgaasendid parempoolse liikluse korral)

Image

Tabel 1

Lähituledele kehtestatud fotomeetrilised nõuded

| Nõutavad väärtused luksides 25 m kaugusel | Asend/kraadid | Lähituli |
| --- | --- | --- |
| horisontaalne | vertikaalne | klass C | klass V | klass E | klass W |
| Nr | Element | kaugus/alates | kuni | kaugus | miinimum | maksimum | miinimum | maksimum | miinimum | maksimum | miinimum | maksimum |
| A osa |
| 1 | B50L (5) | L 3,43 | | U 0,57 | | 0,4 | | 0,4 | | 0,7 (9) | | 0,7 |
| 2 | HV (5) | V | | H | | 0,7 | | 0,7 | | | | |
| 3 | BR (5) | R 2,5 | | U 1 | 0,2 | 2 | 0,1 | 1 | 0,2 | 2 | 0,2 | 3 |
| 4 | Segment BRR (5) | R 8 | R 20 | U 0,57 | | 4 | | 1 | | 4 | | 6 |
| 5 | Segment BLL (5) | L 8 | L 20 | U 0,57 | | 0,7 | | 1 | | 1 | | 1 |
| 6 | P | L 7 | | H | 0,1 | | | | | | 0,1 | |
| 7 | Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3) | | | | | 0,7 | | 0,7 | | 1 | | 1 |
| 8a | S50, S50LL, S50RR (6) | | | U 4 | 0,1 (8) | | | | 0,1 (8) | | 0,1 (8) | |
| 9a | S100, S100LL, SL00RR (6) | | | U 2 | 0,2 (8) | | | | 0,2 (8) | | 0,2 (8) | |
| 10 | 50 R | R 1,72 | | D 0,86 | | | 6 | | | | | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | | D 0,57 | 12 | | | | 18 | | 24 | |
| 12 | 50 V | V | | D 0,86 | 6 | | 6 | | 12 | | 12 | |
| 13 | 50 L | L 3,43 | | D 0,86 | 4,2 | 15 (10) | 4,2 | 15 (10) | 8 | | 8 | 30 (10) |
| 14 | 25 LL | L 16 | | D 1,72 | 1,4 | | 1 | | 1,4 | | 4 | |
| 15 | 25 RR | R 11 | | D 1,72 | 1,4 | | 1 | | 1,4 | | 4 | |
| 16 | Segment 20 ja allpoolsed | L 3,5 | V | D 2 | | | | | | | | 20 (3) |
| 17 | Segment 10 ja allpoolsed | L 4,5 | R 2,0 | D 4 | | 14 (2) | | 14 (2) | | 14 (2) | | 8 (3) |
| 18 | Emax (4) | | | | 20 | 50 | 10 | 50 | 20 | 90 (9) | 35 | 80 (3) |
| B osa (kurvivalgustuse režiimid): kohaldatakse tabeli 1 A osa nõudeid, asendades read nr 1, 2, 7, 13 ja 18 järgmiste ridadega: |
| 1 | B50L (5) | L 3,43 | | U 0,57 | | 0,6 | | 0,6 | | | | 0,9 |
| 2 | HV (5) | | | | | 1 | | 1 | | | | |
| 7 | Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3) | | | | | 1 | | 1 | | 1 | | 1 |
| 13 | 50L | L 3,43 | | D 0,86 | 2 | | 2 | | 4 | | 4 | |
| 18 | Emax (7) | | | | 12 | 50 | 6 | 50 | 12 | 90 (9) | 24 | 80 (3) |

Nõutavad väärtused luksides 25 m kaugusel

Asend/kraadid

Lähituli

horisontaalne

vertikaalne

klass C

klass V

klass E

klass W

Nr

Element

kaugus/alates

kuni

kaugus

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

A osa

1

B50L (5)

L 3,43

U 0,57

0,4

0,4

0,7 (9)

0,7

2

HV (5)

V

H

0,7

0,7

3

BR (5)

R 2,5

U 1

0,2

2

0,1

1

0,2

2

0,2

3

4

Segment BRR (5)

R 8

R 20

U 0,57

4

1

4

6

5

Segment BLL (5)

L 8

L 20

U 0,57

0,7

1

1

1

6

P

L 7

H

0,1

0,1

7

Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3)

0,7

0,7

1

1

8a

S50, S50LL, S50RR (6)

U 4

0,1 (8)

0,1 (8)

0,1 (8)

9a

S100, S100LL, SL00RR (6)

U 2

0,2 (8)

0,2 (8)

0,2 (8)

10

50 R

R 1,72

D 0,86

6

11

75 R

R 1,15

D 0,57

12

18

24

12

50 V

V

D 0,86

6

6

12

12

13

50 L

L 3,43

D 0,86

4,2

15 (10)

4,2

15 (10)

8

8

30 (10)

14

25 LL

L 16

D 1,72

1,4

1

1,4

4

15

25 RR

R 11

D 1,72

1,4

1

1,4

4

16

Segment 20 ja allpoolsed

L 3,5

V

D 2

20 (3)

17

Segment 10 ja allpoolsed

L 4,5

R 2,0

D 4

14 (2)

14 (2)

14 (2)

8 (3)

18

Emax (4)

20

50

10

50

20

90 (9)

35

80 (3)

B osa (kurvivalgustuse režiimid): kohaldatakse tabeli 1 A osa nõudeid, asendades read nr 1, 2, 7, 13 ja 18 järgmiste ridadega:

1

B50L (5)

L 3,43

U 0,57

0,6

0,6

0,9

2

HV (5)

1

1

7

Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3)

1

1

1

1

13

50L

L 3,43

D 0,86

2

2

4

4

18

Emax (7)

12

50

6

50

12

90 (9)

24

80 (3)

Tabel 2

Lähitulede elemendid, nurgaasend või kraadides väljendatud asend ning täiendavad nõuded

| | Nurgaasend/väärtus kraadides | C-klassi lähituli | V-klassi lähituli | E-klassi lähituli | W-klassi lähituli |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr | Valgusvihu osa nimetus ja nõuded | horisontaalne | vertikaalne | horisontaalne | vertikaalne | horisontaalne | vertikaalne | horisontaalne | vertikaalne |
| 2.1. | Emax ei tohi paikneda väljaspool ettenähtud ristkülikut (Emax segmendi kohal) | 0,5 L
  ja 3 R vahel | 0,3 D
  ja 1,72 D vahel | | 0,3 D
  ja 1,72 D vahel | 0,5 L
  ja 3 R vahel | 0,1 D
  ja 1,72 D vahel | 0,5 L
  ja 3 R vahel | 0,3 D
  ja 1,72 D vahel |
| 2.2. | Ristlõiked ja nende osad peavad:






  — | vastama käesoleva eeskirja 8. lisa punktis 1 esitatud nõuetele, käänak peab paiknema joonel V-V,
  ja |

Nurgaasend/väärtus kraadides

C-klassi lähituli

V-klassi lähituli

E-klassi lähituli

W-klassi lähituli

Nr

Valgusvihu osa nimetus ja nõuded

horisontaalne

vertikaalne

horisontaalne

vertikaalne

horisontaalne

vertikaalne

horisontaalne

vertikaalne

2.1.

Emax ei tohi paikneda väljaspool ettenähtud ristkülikut (Emax segmendi kohal)

0,5 L

ja 3 R vahel

0,3 D

ja 1,72 D vahel

0,3 D

ja 1,72 D vahel

0,5 L

ja 3 R vahel

0,1 D

ja 1,72 D vahel

0,5 L

ja 3 R vahel

0,3 D

ja 1,72 D vahel

2.2.

Ristlõiked ja nende osad peavad:

—

vastama käesoleva eeskirja 8. lisa punktis 1 esitatud nõuetele, käänak peab paiknema joonel V-V,

ja

| — | olema paigutatud niimoodi, et horisontaalne osa oleks |
| --- | --- |

—

olema paigutatud niimoodi, et horisontaalne osa oleks

V = 0,57 D

≤ 0,57D

≥ 1,3D

≤ 0,23D (11)

≥ 0,57D

≤ 0,23D

≥ 0,57D

Tabel 3

Lähitulede III alad, tippude koordinaadid

| Nurgaasend kraadides | Nurgapunkt nr | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ala IIIa
  C-klassi või V-klassi lähitulede jaoks | horisontaalne | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | V-V | 4 L |
| vertikaalne | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | H-H | H-H |
| Ala IIIb
  W-klassi või E-klassi lähitulede jaoks | horisontaalne | 8 L | 8 L | 8 R | 8 R | 6 R | 1,5 R | 0,5 L | 4 L |
| vertikaalne | 1 U | 4 U | 4 U | 2 U | 1,5 U | 1,5 U | 0,34 U | 0,34 U |

Nurgaasend kraadides

Nurgapunkt nr

1

2

3

4

5

6

7

8

Ala IIIa

C-klassi või V-klassi lähitulede jaoks

horisontaalne

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

V-V

4 L

vertikaalne

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

H-H

H-H

Ala IIIb

W-klassi või E-klassi lähitulede jaoks

horisontaalne

8 L

8 L

8 R

8 R

6 R

1,5 R

0,5 L

4 L

vertikaalne

1 U

4 U

4 U

2 U

1,5 U

1,5 U

0,34 U

0,34 U

Tabel 4

Lisanõuded W-klassi lähitulede jaoks, väljendatuna luksides 25 m kaugusel

| 4.1. | Määratlus ja nõuded, mida kohaldatakse segmentide E, F1, F2 ja F3 suhtes (ei ole eelneval joonisel 1 näidatud). |
| --- | --- |
| Lubatud maksimaalne väärtus on 0,2 luksi: a) segmendil E, mis asub 10 kraadi U kohal 20 L ja 20 kraadi R vahel; ja b) kolmel vertikaalsel segmendil (F1, F2 ja F3) horisontaalasenditel 10 kraadi L, V ja 10 kraadi R, kõik kolm ulatuvad alates 10 U kuni 60 kraadini U. |
| 4.2. | Teine (täiendav) nõuete grupp Emax kohta, segment 20 ja segment 10: Tabeli 1 A osa või B osa kohaldatakse juhul kui ridade nr 16, 17 ja 18 maksimaalsed nõuded asendatakse allpool esitatud nõuetega. |
| Kui tootja juhiste täitmisel käesoleva eeskirja punkti 2.2.2.e kohaselt on W-klassi lähitulede korral ette nähtud segmendi 20 ja sellest allapoole jäävate segmentide osas valgustustugevus mitte üle 10 luksi ning segmendi 10 ja sellest allapoole jäävate segmentide jaoks mitte üle 4 luksi, ei tohi selle lähitule Emax nimiväärtus ületada 100 luksi. |

4.1.

Määratlus ja nõuded, mida kohaldatakse segmentide E, F1, F2 ja F3 suhtes (ei ole eelneval joonisel 1 näidatud).

Lubatud maksimaalne väärtus on 0,2 luksi: a) segmendil E, mis asub 10 kraadi U kohal 20 L ja 20 kraadi R vahel; ja b) kolmel vertikaalsel segmendil (F1, F2 ja F3) horisontaalasenditel 10 kraadi L, V ja 10 kraadi R, kõik kolm ulatuvad alates 10 U kuni 60 kraadini U.

4.2.

Teine (täiendav) nõuete grupp Emax kohta, segment 20 ja segment 10: Tabeli 1 A osa või B osa kohaldatakse juhul kui ridade nr 16, 17 ja 18 maksimaalsed nõuded asendatakse allpool esitatud nõuetega.

Kui tootja juhiste täitmisel käesoleva eeskirja punkti 2.2.2.e kohaselt on W-klassi lähitulede korral ette nähtud segmendi 20 ja sellest allapoole jäävate segmentide osas valgustustugevus mitte üle 10 luksi ning segmendi 10 ja sellest allapoole jäävate segmentide jaoks mitte üle 4 luksi, ei tohi selle lähitule Emax nimiväärtus ületada 100 luksi.

Tabel 5

Ülemise osa suhtes kohaldatavad nõuded ja mõõtepunktide nurgaasend

| Punkti tähistus | S50LL | S50 | S50RR | S100LL | S100 | S100RR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nurgaasend kraadides | 4 U / 8 L | 4 U / V-V | 4 U / 8 R | 2 U / 4 L | 2 U / V-V | 2 U / 4 R |

Punkti tähistus

S50LL

S50

S50RR

S100LL

S100

S100RR

Nurgaasend kraadides

4 U / 8 L

4 U / V-V

4 U / 8 R

2 U / 4 L

2 U / V-V

2 U / 4 R

Tabel 6

E-klassi lähitulede suhtes kohaldatavad täiendavad nõuded

| Eelneva tabeli 1 A ja B osa ning tabeli 2 nõudeid kohaldatakse juhul, kui tabeli 1 read 1 ja 18 ning tabeli 2 punkt 2.2 asendatakse järgnevate väärtustega |
| --- |
| Punkt | Tähistus | Eespool esitatud tabeli 1 A või B osa rida 1 | Eespool esitatud tabeli 1 A või B osa rida 18 | Eespool esitatud tabeli 2 punkt 2.2 |
| Nr | Andmete kogum | EB50L luksides 25 m kaugusel | Emax luksides 25 m kaugusel | Ristlõike horisontaalse osa asend kraadides |
| | | maksimum | maksimum | mitte ülespoole |
| 6.1. | E1 | 0,6 | 80 | 0,34 D |
| 6.2. | E2 | 0,5 | 70 | 0,45 D |
| 6.3. | E3 | 0,4 | 60 | 0,57 D |

Eelneva tabeli 1 A ja B osa ning tabeli 2 nõudeid kohaldatakse juhul, kui tabeli 1 read 1 ja 18 ning tabeli 2 punkt 2.2 asendatakse järgnevate väärtustega

Punkt

Tähistus

Eespool esitatud tabeli 1 A või B osa rida 1

Eespool esitatud tabeli 1 A või B osa rida 18

Eespool esitatud tabeli 2 punkt 2.2

Nr

Andmete kogum

EB50L luksides 25 m kaugusel

Emax luksides 25 m kaugusel

Ristlõike horisontaalse osa asend kraadides

maksimum

maksimum

mitte ülespoole

6.1.

E1

0,6

80

0,34 D

6.2.

E2

0,5

70

0,45 D

6.3.

E3

0,4

60

0,57 D

---

(1)  Märkus: käesoleva eeskirja 9. lisas ettenähtud mõõtmismenetlus.

(2)  Maksimaalselt 18 luksi, kui süsteem sisaldab ka W-klassi lähitulesid.

(3)  Samuti kohaldatakse allpool tabelis 4 esitatud sätetele vastavaid nõudeid.

(4)  Paigutusnõuded on sätestatud vastavalt allpool esitatud tabelile 2 (Emax segment).

(5)  Süsteemi kõikide külgede valgustuse kogutugevus ei või käesoleva eeskirja 9. lisa sätete kohaselt olla väiksem kui 0,1 luksi.

(6)  Paigutusnõuded on sätestatud vastavalt allpool esitatud tabelile 5.

(7)  Paigutusnõuded on esitatud käesoleva eeskirja punktis 6.2.6.2.

(8)  Kaks seisutuld, mis on süsteemiga ühendatud või mis on ette nähtud paigaldamiseks koos süsteemiga, võivad olla samaaegselt sisse lülitatud vastavalt taotleja juhistele.

(9)  Samuti kohaldatakse allpool tabelis 6 esitatud sätetele vastavaid nõudeid.

(10)  Maksimaalse väärtuse võib korrutada 1,4-ga, kui valmistaja kirjelduse kohaselt on tagatud, et see väärtus kasutamise käigus ei suurene; see tagatakse kas süsteemi vahenditega või, kui süsteemi kasutamine on piiratud sõidukitega, rakendades süsteemitoite stabiliseerimist/piiramist, nagu on märgitud teatise vormis.

(11)  Samuti kohaldatakse allpool tabelis 6 esitatud nõudeid.

Tabeli 1 lisa

Informatsiooniks: eespool tabelis 1 esitatud fotomeetrilised väärtused on alljärgnevalt esitatud kandelates

| Nõuded on esitatud kandelates | Asend/kraadid | Lähituli |
| --- | --- | --- |
| horisontaalne | vertikaalne | C-klass | V-klass | E-klass | W-klass |
| Nr | Element | kaugus/alates | kuni | kaugus | miinimum | maksimum | miinimum | maksimum | miinimum | maksimum | miinimum | maksimum |
| A osa |
| 1 | B50L (4) | L 3,43 | | U 0,57 | | 250 | | 250 | | 438 (8) | | 438 |
| 2 | HV (4) | V | | H | | 438 | | 438 | | | | |
| 3 | BR (4) | R 2,5 | | U 1 | 125 | 1 250 | 63 | 625 | 125 | 1 250 | 125 | 1 875 |
| 4 | Segment BRR (4) | R 8 | R 20 | U 0,57 | | 2 500 | | 625 | | 2 500 | | 3 750 |
| 5 | Segment BLL (4) | L 8 | L 20 | U 0,57 | | 438 | | 625 | | 625 | | 625 |
| 6 | P | L 7 | | H | 63 | | | | | | 63 | |
| 7 | Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3) | | | | | 438 | | 438 | | 625 | | 625 |
| 8a | S50, S50LL, S50RR (5) | | | U 4 | 63 (7) | | | | 63 (7) | | 63 (7) | |
| 9a | S100, S100LL, S100RR (5) | | | U 2 | 125 (7) | | | | 125 (7) | | 125 (7) | |
| 10 | 50 R | R 1,72 | | D 0,86 | | | 3 750 | | | | | |
| 11 | 75 R | R 1,15 | | D 0,57 | 7 500 | | | | 11 250 | | 15 000 | |
| 12 | 50 V | V | | D 0,86 | 3 750 | | 3 750 | | 7 500 | | 7 500 | |
| 13 | 50 L | L 3,43 | | D 0,86 | 2 625 | 9 375 | 2 625 | 9 375 | 5 000 | | 5 000 | 18 750 |
| 14 | 25 LL | L 16 | | D 1,72 | 875 | | 625 | | 875 | | 2 500 | |
| 15 | 25 RR | R 11 | | D 1,72 | 875 | | 625 | | 875 | | 2 500 | |
| 16 | Segment 20 ja allpool | L 3,5 | V | D 2 | | | | | | | | 12 500 (2) |
| 17 | Segment 10 ja allpool | L 4,5 | R 2,0 | D 4 | | 8 750 (1) | | 8 750 (1) | | 8 750 (1) | | 5 000 (2) |
| 18 | Emax
   (3) | | | | 12 500 | 31 250 | 6 250 | 31 250 | 12 500 | 56 250 (8) | 21 875 | 50 000 (2) |
| B osa (kurvivalgustuse režiimid): kohaldatakse tabeli 1 A osa nõudeid, asendades read 1, 2, 7, 13 ja 18 järgmiste ridadega: |
| 1 | B50L (4) | L 3,43 | | U 0,57 | | 375 | | 375 | | | | 563 |
| 2 | HV (4) | | | | | 625 | | 625 | | | | |
| 7 | Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3) | | | | | 625 | | 625 | | 625 | | 625 |
| 13 | 50L | L 3,43 | | D 0,86 | 1 250 | | 1 250 | | 2 500 | | 2 500 | |
| 18 | Emax
   (6) | | | | 7 500 | 31 250 | 3 750 | 31 250 | 7 500 | 56 250 (8) | 15 000 | 50 000 (2) |

Nõuded on esitatud kandelates

Asend/kraadid

Lähituli

horisontaalne

vertikaalne

C-klass

V-klass

E-klass

W-klass

Nr

Element

kaugus/alates

kuni

kaugus

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

miinimum

maksimum

A osa

1

B50L (4)

L 3,43

U 0,57

250

250

438 (8)

438

2

HV (4)

V

H

438

438

3

BR (4)

R 2,5

U 1

125

1 250

63

625

125

1 250

125

1 875

4

Segment BRR (4)

R 8

R 20

U 0,57

2 500

625

2 500

3 750

5

Segment BLL (4)

L 8

L 20

U 0,57

438

625

625

625

6

P

L 7

H

63

63

7

Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3)

438

438

625

625

8a

S50, S50LL, S50RR (5)

U 4

63 (7)

63 (7)

63 (7)

9a

S100, S100LL, S100RR (5)

U 2

125 (7)

125 (7)

125 (7)

10

50 R

R 1,72

D 0,86

3 750

11

75 R

R 1,15

D 0,57

7 500

11 250

15 000

12

50 V

V

D 0,86

3 750

3 750

7 500

7 500

13

50 L

L 3,43

D 0,86

2 625

9 375

2 625

9 375

5 000

5 000

18 750

14

25 LL

L 16

D 1,72

875

625

875

2 500

15

25 RR

R 11

D 1,72

875

625

875

2 500

16

Segment 20 ja allpool

L 3,5

V

D 2

12 500 (2)

17

Segment 10 ja allpool

L 4,5

R 2,0

D 4

8 750 (1)

8 750 (1)

8 750 (1)

5 000 (2)

18

Emax
   (3)

12 500

31 250

6 250

31 250

12 500

56 250 (8)

21 875

50 000 (2)

B osa (kurvivalgustuse režiimid): kohaldatakse tabeli 1 A osa nõudeid, asendades read 1, 2, 7, 13 ja 18 järgmiste ridadega:

1

B50L (4)

L 3,43

U 0,57

375

375

563

2

HV (4)

625

625

7

Ala III (vastavalt järgnevale tabelile 3)

625

625

625

625

13

50L

L 3,43

D 0,86

1 250

1 250

2 500

2 500

18

Emax
   (6)

7 500

31 250

3 750

31 250

7 500

56 250 (8)

15 000

50 000 (2)

---

(1)  Maksimaalselt 11 250 kandelat, kui süsteem sisaldab ka W-klassi lähitulesid.

(2)  Samuti kohaldatakse eespool tabelis 4 esitatud sätetele vastavaid nõudeid.

(3)  Paigutusnõuded on sätestatud vastavalt eespool esitatud tabelile 2 (Emax segment).

(4)  Süsteemi kõikide külgede valgustuse kogutugevus peab käesoleva eeskirja 9. lisa sätete kohaselt olema vähemalt 63 kandelat.

(5)  Paigutusnõuded on sätestatud vastavalt eelnevale tabelile 5.

(6)  Paigutusnõuded on esitatud käesoleva eeskirja punktis 6.2.6.2.

(7)  Kaks seisutuld, mis on süsteemiga ühendatud või mis on ette nähtud paigaldamiseks koos süsteemiga, võivad olla samaaegselt sisse lülitatud vastavalt taotleja juhistele.

(8)  Samuti kohaldatakse eespool tabelis 6 esitatud sätetele vastavaid nõudeid.

---

4. LISA

Süsteemide töötamise ajal tehtavad fotomeetriliste omaduste stabiilsuskatsed

TERVIKSÜSTEEMIDE KATSED

Kui fotomeetrilised väärtused on käesoleva eeskirja kohaselt mõõdetud, kaugtulede korral punktis Emax ja lähitulede korral vastavalt punktides KV, 50 V ja B50L (või R), tuleb terviksüsteemi näidisega teha fotomeetriliste omaduste stabiilsuskatsed kasutamise ajal.

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „terviksüsteem” – süsteemi parem ja vasak pool, sealhulgas elektroonilised valgustuslülitid ja/või toite- ja manööverdusseadmed ning keredetailid ja tuled, mis võivad mõjutada süsteemi soojuslikke omadusi. Kõiki süsteemi paigaldusüksusi ning terviksüsteemi tuld või tulesid ja/või LED-moodulit selle olemasolu korral võib katsetada eraldi; |
| --- | --- |

a)

„terviksüsteem” – süsteemi parem ja vasak pool, sealhulgas elektroonilised valgustuslülitid ja/või toite- ja manööverdusseadmed ning keredetailid ja tuled, mis võivad mõjutada süsteemi soojuslikke omadusi. Kõiki süsteemi paigaldusüksusi ning terviksüsteemi tuld või tulesid ja/või LED-moodulit selle olemasolu korral võib katsetada eraldi;

| b) | „katsenäidis” alljärgnevas tekstis on kas terviksüsteem või paigaldusüksus, millega katseid tehakse; |
| --- | --- |

b)

„katsenäidis” alljärgnevas tekstis on kas terviksüsteem või paigaldusüksus, millega katseid tehakse;

| c) | „valgusallikas” – iga mitme hõõgniidiga hõõglambi, üksik hõõgniit, LED-moodul või LED-mooduli valgust kiirgavad osad. |
| --- | --- |

c)

„valgusallikas” – iga mitme hõõgniidiga hõõglambi, üksik hõõgniit, LED-moodul või LED-mooduli valgust kiirgavad osad.

Katsed tehakse:

| a) | kuivas ja tuulevaikses kohas ümbritseva temperatuuri 23 °C ± 5 °C juures; katsenäidis kinnitatakse alusele, mille asend vastab laterna õigele paigaldusele sõidukil; |
| --- | --- |

a)

kuivas ja tuulevaikses kohas ümbritseva temperatuuri 23 °C ± 5 °C juures; katsenäidis kinnitatakse alusele, mille asend vastab laterna õigele paigaldusele sõidukil;

| b) | asendatavate valgusallikate korral kasutatakse seeriatootmises olevat hõõglampi, mis on töötanud vähemalt ühe tunni, või seeriatootmises olevat gaaslahendusega valgusallikat, mis on töötanud vähemalt 15 tundi, või seeriatootmises olevat LED-moodulit, mis on töötanud vähemalt 48 tundi ning mis on enne katsete algust jahutatud ümbritseva temperatuurini, nagu on käesolevas eeskirjas ette nähtud. Kasutada tuleb taotleja esitatud LED-mooduleid. |
| --- | --- |

b)

asendatavate valgusallikate korral kasutatakse seeriatootmises olevat hõõglampi, mis on töötanud vähemalt ühe tunni, või seeriatootmises olevat gaaslahendusega valgusallikat, mis on töötanud vähemalt 15 tundi, või seeriatootmises olevat LED-moodulit, mis on töötanud vähemalt 48 tundi ning mis on enne katsete algust jahutatud ümbritseva temperatuurini, nagu on käesolevas eeskirjas ette nähtud. Kasutada tuleb taotleja esitatud LED-mooduleid.

Mõõtevarustus peab olema analoogiline sellega, mida kasutati süsteemi katsenäidiste tüübikinnituskatsete puhul. Süsteem või selle osa(d) tuleb enne järgnevate katsete sooritamist viia neutraalasendisse.

Katsenäidisel lastakse töötada lähitule režiimis, eemaldamata seda vahepeal katsestatiivilt ning muutmata selle asendit statiivi suhtes. Valgusallikana kasutatakse antud laterna jaoks ettenähtud kategooria valgusallikat.

1.   FOTOMEETRILISTE NÄITAJATE PÜSIVUSE KATSETAMINE

1.1.   Puhas katsenäidis

Kõikidel katsenäidistel lastakse töötada 12 tundi, nagu on ette nähtud punktis 1.1.1, ja kontrollitakse vastavalt punktile 1.1.2.

1.1.1.   Katsemenetlus

1.1.1.1.   Katseseeria

| a) | Kui katsenäidis on ette nähtud vaid üheainsa valgustusfunktsiooni täitmiseks (lähituled või kaugtuled), sealjuures lähitulede korral vaid üheainsas lähitulede klassis, lülitatakse valgusallikas või valgusallikad eespool punktis 1.1 määratud ajavahemikuks sisse. (1) |
| --- | --- |

a)

Kui katsenäidis on ette nähtud vaid üheainsa valgustusfunktsiooni täitmiseks (lähituled või kaugtuled), sealjuures lähitulede korral vaid üheainsas lähitulede klassis, lülitatakse valgusallikas või valgusallikad eespool punktis 1.1 määratud ajavahemikuks sisse. (1)

| b) | Kui katsenäidis hõlmab käesoleva eeskirja kohaselt enam kui üht funktsiooni või enam kui üht lähitulede klassi ja kui taotleja deklareerib, et katsenäidise kõikidel funktsioonidel või kõikidel klassidel on eraldi valgusallikad, mis süüdatakse kordamööda (2) tuleb katse läbiviimisel sellest tingimusest lähtuda, lülitades (1), järjestikku sisse punktis 1.1 määratud ja võrdseteks osadeks jaotatud ajavahemikuks iga funktsiooni või lähitulede klassi kõige energiakulukama funktsiooni.
  Kõikidel teistel juhtudel (1)
   (2) tuleb katsenäidis allutada järgmisele tsüklile kõikide C-klassi, V-klassi, E-klassi ja W-klassi lähitulede režiimide korral, sõltumata sellest, kas vastava klassi lähituli saavutatakse tervenisti antud katsenäidise abil või üksnes osaliselt, tsükli aeg (mis on jaotatud võrdseteks osadeks) on punkti 1.1 kohaselt järgmine:
  kõigepealt süüdatakse 15 minutiks näiteks C-klassi lähitulede puhul kõige energiakulukam töörežiim, seejuures vastavad katse tingimused sirgel teel sõitmise tingimustele;
  seejärel süüdatakse 5 minutiks lähituled eelnevaga samas töörežiimis, kuid samaaegselt süüdatakse ka kõik teised katsenäidise valgusallikad, (3) mida taotlejate juhiste kohaselt on lubataud samaaegselt süüdata;
  kui täitub (võrdseteks osadeks jaotatud) ajavahemik, mis on määratud punktis 1.1, tuleb sama katsetsükkel vajadusel läbi viia lähitulede teise, kolmanda ja neljanda klassiga ülalmainitud järjekorras. |
| --- | --- |

b)

Kui katsenäidis hõlmab käesoleva eeskirja kohaselt enam kui üht funktsiooni või enam kui üht lähitulede klassi ja kui taotleja deklareerib, et katsenäidise kõikidel funktsioonidel või kõikidel klassidel on eraldi valgusallikad, mis süüdatakse kordamööda (2) tuleb katse läbiviimisel sellest tingimusest lähtuda, lülitades (1), järjestikku sisse punktis 1.1 määratud ja võrdseteks osadeks jaotatud ajavahemikuks iga funktsiooni või lähitulede klassi kõige energiakulukama funktsiooni.

Kõikidel teistel juhtudel (1)
   (2) tuleb katsenäidis allutada järgmisele tsüklile kõikide C-klassi, V-klassi, E-klassi ja W-klassi lähitulede režiimide korral, sõltumata sellest, kas vastava klassi lähituli saavutatakse tervenisti antud katsenäidise abil või üksnes osaliselt, tsükli aeg (mis on jaotatud võrdseteks osadeks) on punkti 1.1 kohaselt järgmine:

kõigepealt süüdatakse 15 minutiks näiteks C-klassi lähitulede puhul kõige energiakulukam töörežiim, seejuures vastavad katse tingimused sirgel teel sõitmise tingimustele;

seejärel süüdatakse 5 minutiks lähituled eelnevaga samas töörežiimis, kuid samaaegselt süüdatakse ka kõik teised katsenäidise valgusallikad, (3) mida taotlejate juhiste kohaselt on lubataud samaaegselt süüdata;

kui täitub (võrdseteks osadeks jaotatud) ajavahemik, mis on määratud punktis 1.1, tuleb sama katsetsükkel vajadusel läbi viia lähitulede teise, kolmanda ja neljanda klassiga ülalmainitud järjekorras.

| c) | Kui katsenäidis hõlmab teisi grupeeritud valgustusfunktsioone, tuleb kõik need funktsioonid samaaegselt aktiveerida punktis a või b määratud ajavahemiku jooksul, kõikide valgustusfunktsioonide osas, vastavalt tootja juhistele. |
| --- | --- |

c)

Kui katsenäidis hõlmab teisi grupeeritud valgustusfunktsioone, tuleb kõik need funktsioonid samaaegselt aktiveerida punktis a või b määratud ajavahemiku jooksul, kõikide valgustusfunktsioonide osas, vastavalt tootja juhistele.

| d) | Kui katsenäidis sisaldab lähituld, mis on varustatud kurvivalgustusega, millega on seotud täiendava valgusallika sisselülitamine, tuleb see valgusallikas sisse lülitada samaaegselt teiste valgusallikatega ühe minuti jooksul ja hoida teda seejärel 9 minuti jooksul väljalülitatuna, samas kui lähituled süüdatakse, nagu on ettenähtud ülal punktides a ja b. |
| --- | --- |

d)

Kui katsenäidis sisaldab lähituld, mis on varustatud kurvivalgustusega, millega on seotud täiendava valgusallika sisselülitamine, tuleb see valgusallikas sisse lülitada samaaegselt teiste valgusallikatega ühe minuti jooksul ja hoida teda seejärel 9 minuti jooksul väljalülitatuna, samas kui lähituled süüdatakse, nagu on ettenähtud ülal punktides a ja b.

1.1.1.2.   Katsetel kasutatav voolupinge

Pinget rakendatakse katsenäidise sisendklemmidele järgmiselt:

| a) | otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate asendatavate hõõglampide puhul:
  tehakse katse vastavalt 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V juures, välja arvatud juhul, kui tüübikinnituse taotleja eraldi täpsustab, et katsenäidist võib kasutada teistsugusel pingel. Viimati nimetatud juhul kasutatakse katsel hõõglampi, mille võimsus on suurim võimalik kasutatav võimsus; |
| --- | --- |

a)

otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate asendatavate hõõglampide puhul:

tehakse katse vastavalt 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V juures, välja arvatud juhul, kui tüübikinnituse taotleja eraldi täpsustab, et katsenäidist võib kasutada teistsugusel pingel. Viimati nimetatud juhul kasutatakse katsel hõõglampi, mille võimsus on suurim võimalik kasutatav võimsus;

| b) | asendatavate lahenduslampide puhul:
  on lampide elektroonilise juhtimise katsepinge 13,5 ± 0,1 V, kui sõiduki elektrisüsteemi nimipinge on 12 V, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitustaotluses on näidatud teistmoodi; |
| --- | --- |

b)

asendatavate lahenduslampide puhul:

on lampide elektroonilise juhtimise katsepinge 13,5 ± 0,1 V, kui sõiduki elektrisüsteemi nimipinge on 12 V, välja arvatud juhul, kui tüübikinnitustaotluses on näidatud teistmoodi;

| c) | otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul:
  Peab kõigi mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampide või muud tüüpi lampide) läbiviidavate mõõtmiste korral pinge olema 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V või vajadusel mõni muu pinge, mis vastab taotleja poolt määratud sõiduki elektrisüsteemi pingele; |
| --- | --- |

c)

otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul:

Peab kõigi mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampide või muud tüüpi lampide) läbiviidavate mõõtmiste korral pinge olema 6,3 V, 13,2 V või 28,0 V või vajadusel mõni muu pinge, mis vastab taotleja poolt määratud sõiduki elektrisüsteemi pingele;

| d) | asendatavate või mitte asendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhitakse täielikult süsteemi poolt, või toite- ja tööseadme abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse ülalmainitud toitepingeid kõnealuse seadme sisendklemmidele. Katseid läbi viiv laboratoorium võib paluda tootjal talle edastada toite- ja tööseadme või teabe valgusallika või -allikate töölerakendamiseks vajaliku toitepinge kohta; |
| --- | --- |

d)

asendatavate või mitte asendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhitakse täielikult süsteemi poolt, või toite- ja tööseadme abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse ülalmainitud toitepingeid kõnealuse seadme sisendklemmidele. Katseid läbi viiv laboratoorium võib paluda tootjal talle edastada toite- ja tööseadme või teabe valgusallika või -allikate töölerakendamiseks vajaliku toitepinge kohta;

| e) | LED-mooduli(te) mõõtmised tehakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V pingel, kui käesoleva eeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti. LED-moodulit/-mooduleid, mida käitatakse valgusallika elektroonilise juhtseadisega, mõõdetakse vastavalt tüübikinnituse taotleja esitatud teabele; |
| --- | --- |

e)

LED-mooduli(te) mõõtmised tehakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V pingel, kui käesoleva eeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti. LED-moodulit/-mooduleid, mida käitatakse valgusallika elektroonilise juhtseadisega, mõõdetakse vastavalt tüübikinnituse taotleja esitatud teabele;

| f) | kui signaallaternad on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud katsenäidisega ja töötavad muul kui normitud nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, reguleeritakse pinget laterna nõuetekohase fotomeetrilise talitluse saavutamiseks vastavalt tootja juhendile. |
| --- | --- |

f)

kui signaallaternad on grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud katsenäidisega ja töötavad muul kui normitud nimipingel 6 V, 12 V või 24 V, reguleeritakse pinget laterna nõuetekohase fotomeetrilise talitluse saavutamiseks vastavalt tootja juhendile.

1.1.2.   Katse tulemused

1.1.2.1.   Visuaalne kontroll

Kui katsenäidise temperatuur on muutunud ümbritseva keskkonna temperatuuriga võrdseks, tuleb katsenäidise hajutiklaasi ja välimist hajutiklaasi (kui viimane on olemas) puhastada puhta niiske lapiga. Seejärel tuleb esilatern visuaalselt üle vaadata; katsenäidisel või välimisel hajutiklaasil (kui viimane on olemas) ei tohi olla märgata moonutusi, deformatsioone, pragunemist ega värvuse muutusi.

1.1.2.2.   Fotomeetriline katse

Käesoleva määruse nõuete kohaselt tuleb fotomeetrilisi väärtusi kontrollida järgmistes punktides:

C-klassi ja teatavate teiste klasside lähitulede korral: vastavalt 50 V, B50L (või R) ja HV.

Kaugtulede korral neutraalasendis: punktis Emax.

Katsenäidise aluse võimaliku kuumusest tingitud deformatsiooni arvessevõtmiseks võib teha teise reguleerimise (valgustatud ja valgustamata ala piiri asukoha muutumist käsitletakse käesoleva lisa 2. punktis).

Lubatav erinevus fotomeetriliste näitajate ja enne testi mõõdetud väärtuste vahel on 10 %, mis sisaldab ka fotomeetriliste mõõtmiste lubatud viga.

1.2.   Määrdunud katsenäidis

Pärast katsenäidise katsetamist eelneva punkti 1.1 kohaselt tuleb katsenäidis vastavalt punktile 1.2.1 ette valmistada ning lasta katsenäidisel töötada üks tund iga funktsiooni või lähitulede klassi kohta, (4) nagu kirjeldatud punktis 1.1.1, seejärel kontrollida vastavalt punktile 1.1.2, seejuures peab igale katsele järgnema piisavalt pikk jahtumisaeg.

1.2.1.   Katsenäidise ettevalmistamine

Katsesegu

1.2.1.1.   Süsteemi puhul, mille osa või osad sisaldavad klaasist hajutiklaasi: katsenäidisele kantav vee ja saasteaine segu on järgmise koostisega:

| | üheksa (massi)osa kvartsliiva, mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm, mis vastab punktis 2.1.3 määratud jaotusele; |
| --- | --- |

üheksa (massi)osa kvartsliiva, mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm, mis vastab punktis 2.1.3 määratud jaotusele;

| | üks (massi)osa taimset söetolmu (pöökpuu), mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm; |
| --- | --- |

üks (massi)osa taimset söetolmu (pöökpuu), mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm;

| | 0,2 osast (kaalu järgi) NaCMC-st, (5) ja |
| --- | --- |

0,2 osast (kaalu järgi) NaCMC-st, (5) ja

| | sobiv kogus destilleeritud vett, mille juhtivus on alla 1 mS/m. |
| --- | --- |

sobiv kogus destilleeritud vett, mille juhtivus on alla 1 mS/m.

1.2.1.2.   Süsteemi puhul, mille osa või osad sisaldavad plastmaterjalist hajutiklaasi:

katsenäidisele kantav vee ja saasteaine segu on järgmise koostisega:

| | üheksa (massi)osa kvartsliiva, mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm, mis vastab punktis 2.1.3 määratud jaotusele; |
| --- | --- |

üheksa (massi)osa kvartsliiva, mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm, mis vastab punktis 2.1.3 määratud jaotusele;

| | üks (massi)osa taimset söetolmu (pöökpuu), mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm; |
| --- | --- |

üks (massi)osa taimset söetolmu (pöökpuu), mille terasuurus on jaotunud vahemikus 0–100 μm;

| | 0,2 (massi)osa NaCMC (5), |
| --- | --- |

0,2 (massi)osa NaCMC (5),

| | 5 (massi)osa naatriumkloriidi (puhtusastmega 99 %); |
| --- | --- |

5 (massi)osa naatriumkloriidi (puhtusastmega 99 %);

| | 13 (massi)osa destilleeritud vett, mille juhtivus on alla 1 mS/m ja |
| --- | --- |

13 (massi)osa destilleeritud vett, mille juhtivus on alla 1 mS/m ja

| | 2 ± 1 (massi)osa pindaktiivset ainet. |
| --- | --- |

2 ± 1 (massi)osa pindaktiivset ainet.

1.2.1.3.   Osakeste jaotumine suuruse järgi

| Osakeste suurus (μm) | Osakeste jaotumine suuruse järgi (%) |
| --- | --- |
| 0–5 | 12 ± 2 |
| 5–10 | 12 ± 3 |
| 10–20 | 14 ± 3 |
| 20–40 | 23 ± 3 |
| 40–80 | 30 ± 3 |
| 80–100 | 9 ± 3 |

Osakeste suurus (μm)

Osakeste jaotumine suuruse järgi (%)

0–5

12 ± 2

5–10

12 ± 3

10–20

14 ± 3

20–40

23 ± 3

40–80

30 ± 3

80–100

9 ± 3

1.2.1.4.   Segu ei tohi olla vanem kui 14 päeva.

1.2.1.5.   Segu pealekandmine katsenäidisele

Katsesegu tuleb ühtlaselt kanda katsenäidise kogu valgust kiirgavale pinnale või pindadele ja seejärel tuleb segul lasta kuivada. Kirjeldatud menetlust korratakse, kuni valgustatuse väärtused on järgmiste, käesolevas eeskirjas kirjeldatud tingimuste kohaselt mõõdetud punktide väärtustega võrreldes 15–20 % langenud:

| | punkt Emax kaugtulede korral neutraalasendis, |
| --- | --- |

punkt Emax kaugtulede korral neutraalasendis,

| | 50 V C-klassi lähitulede korral, kõikide näidatud režiimide korral. |
| --- | --- |

50 V C-klassi lähitulede korral, kõikide näidatud režiimide korral.

2.   KATSE SOOJUSE MÕJUL TOIMUVA VALGUSE JA VARJU PIIRJOONE VERTIKAALSE NIHKUMISE MÄÄRAMISEKS

Käesoleva katse eesmärgiks on kontrollida, kas valgusvihu valguse ja varju piirjoone vertikaalsuunaline nihkumine soojuse mõjul ei ületa süsteemi, selle osa või osade, mis kiirgavad C-klassi lähituld (põhilähituld), või kõikide lähitule töörežiimide puhul nõutavat väärtust.

Kui katsenäidis sisaldab enam kui üht valgustusüksust või valgustusüksuste gruppi, mis moodustavad valgustatud ja valgustamata ala piiri, vaadeldakse iga üksikut valgustusüksust antud katse tähenduses eraldi katsenäidisena ja seda tuleb katsetada eraldi.

Vastavalt punktile 1 katsetatud näidisega tehakse katse nii, nagu on kirjeldatud punktis 2.1, ilma näidist aluselt eemaldamata ega selle asendit aluse suhtes muutmata.

Kui katsenäidis on varustatud liikuva optilise detailiga, võetakse käesoleva katse puhul arvesse üksnes seda asendit, mis on kõige lähedasem vertikaalsele keskasendile ja/või neutraalsele algasendile.

Katse tehakse üksnes nende sisendsignaalidega, mis vastavad parempoolse liikluse tingimustele.

2.1.   Katse

Käesoleva katse jaoks toimub voolupinge reguleerimine punkti 1.1.1.2 kohaselt.

Katsenäidis lülitatakse sisse ja seda katsetatakse vastavalt vajadusele C-klassi, V-klassi, E-klassi või W-klassi lähitule režiimis.

3 minutit (r3) ja 60 minutit (r60) pärast katsenäidise sisselülitamist tuleb kontrollida valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalse osa (joone V-V ja läbi punkti B50L (või R) kulgeva vertikaaljoone vahel) asendit.

Eespool kirjeldatud valguse ja varju piirjoone asukohamuutust mõõdetakse mis tahes meetodil, mis tagab piisava täpsuse ja reprodutseeritavad tulemused.

2.2.   Katse tulemused

2.2.1.   Milliradiaanides (mrad) väljendatud tulemusi loetakse vastuvõetavaks, kui lähitule valgusvihku kiirgava katsenäidise puhul registreeritud absoluutväärtus Formula ei ole suurem kui 1,0 mrad (ΔrI ≤ 1,0 mrad).

2.2.2.   Kui nimetatud väärtus on siiski suurem kui 1,0 milliradiaani, kuid ei ületa 1,5 milliradiaani (1,0 mrad < ΔrI ≤ 1,5 mrad), tuleb katsetada teist näidist nii, nagu on kirjeldatud punktis 2.1, olles eelnevalt rakendanud näidisele vastavalt alljärgnevale kirjeldusele kolm korda järjest tsüklit, mille eesmärgiks on sõidukil õigele paigaldusele vastaval alusel asetseva näidise mehaaniliste detailide asendi stabiliseerimine:

lähituli hoitakse sisselülitatuna ühe tunni jooksul (pinge tuleb reguleerida niisuguseks, nagu on ette nähtud punktis 1.1.1.2);

latern lülitatakse 1 tunniks välja.

Süsteem, selle osa või osad loetakse nõuetele vastavaks juhul, kui esimese katsenäidise puhul mõõdetud absoluutväärtuste ΔrI ja teise katsenäidise puhul mõõdetud absoluutväärtuste ΔrII keskmine väärtus ei ületa 1,0 mrad.

Formula

---

(1)  Kui katsenäidis on grupeeritud ja/või vastastikku ühendatud signalisatsioonituledega, peavad viimased olema süüdatud kogu katse jooksul, välja arvatud päevatulelatern. Kui eesmise udutulelaterna üksuses on suunatulelatern, tuleb see sisse lülitada vilkuvas režiimis, nii et põlemise ja mittepõlemise kestuste suhe on ligikaudu üks ühele.

(2)  Lisavalgusallikate sisselülitamist esitule põlemise ajal ei vaadelda tavakasutusena.

(3)  Isegi juhul kui tüübikinnitustaotlus ei vasta käesoleva eeskirja nõuetele, tuleb arvesse võtta valgustusfunktsioonide kõiki valgusallikaid, välja arvatud joonealuses märkuses 2 viidatud valgusallikad.

(4)  W-klassi lähitulesid ei võeta vajadusel arvesse valgustusüksuste puhul, mis kuuluvad teistesse lähitulede klassidesse või teistesse valgustusrežiimidesse või nendele klassidele või režiimidele vastavate tulede koosseisu.

(5)  NaCMC on karboksümetüültselluloosi naatriumsool, mida tavaliselt tähistatakse lühendiga CMC. Segus kasutatava NaCMC asendatavus on 0,6–0,7 ja viskoossus 200–300 cP 2 % lahusel temperatuuril 20 °C.

---

5. LISA

Tootmise nõuetekohasuse järelevalvemenetluse miinimumnõuded

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Vastavusnõuded loetakse mehaaniliselt ja geomeetriliselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid käesoleva määruse piires. See tingimus kehtib ka värvuse kohta. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavusnõuded loetakse mehaaniliselt ja geomeetriliselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid käesoleva määruse piires. See tingimus kehtib ka värvuse kohta.

| 1.2. | Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate süsteemide nõuetekohasust juhul, kui katsetamiseks juhuslikult valitud süsteemi valgusallika käesoleva eeskirja 9. lisa lõigete 1 ja 2 kohaselt sisselülitamisel ja vajadusel korrigeerimisel:






  1.2.1. | ei kaldu mitte ükski käesoleva eeskirja 9. lisa punkti 2 kohaselt mõõdetud ja korrigeeritud väärtus ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest.






  1.2.1.1. | Lähitulede ja nende töörežiimide väärtuste puhul on lubatav maksimaalne ebasoodsas suunas kõrvalekalle järgmine: | maksimaalsed väärtused punkti B50L puhul, 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %); |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.2.

Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate süsteemide nõuetekohasust juhul, kui katsetamiseks juhuslikult valitud süsteemi valgusallika käesoleva eeskirja 9. lisa lõigete 1 ja 2 kohaselt sisselülitamisel ja vajadusel korrigeerimisel:

1.2.1.

ei kaldu mitte ükski käesoleva eeskirja 9. lisa punkti 2 kohaselt mõõdetud ja korrigeeritud väärtus ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud väärtustest.

1.2.1.1.

Lähitulede ja nende töörežiimide väärtuste puhul on lubatav maksimaalne ebasoodsas suunas kõrvalekalle järgmine:

maksimaalsed väärtused punkti B50L puhul, 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %);

| | maksimaalsed väärtused III ala, punkti HV ja segmendi BLL osas: 0,3 luksi (vastab 20 %) ja 0,45 luksi (vastab 30 %); |
| --- | --- |

maksimaalsed väärtused III ala, punkti HV ja segmendi BLL osas: 0,3 luksi (vastab 20 %) ja 0,45 luksi (vastab 30 %);

| | maksimaalsed väärtused punkti segmentide E, F1, F2 ja F3 puhul: 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %); |
| --- | --- |

maksimaalsed väärtused punkti segmentide E, F1, F2 ja F3 puhul: 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %);

| | minimaalseteks väärtusteks punktides BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR ning punktides, mis on ette nähtud käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 märkuses 4 (B50L, HV, BR, BRR ja BLL), on pool nõutavast väärtusest (vastab 20 %) ja kolmveerand nõutavast väärtusest (vastab 30 %). |
| --- | --- |

minimaalseteks väärtusteks punktides BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR ning punktides, mis on ette nähtud käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 märkuses 4 (B50L, HV, BR, BRR ja BLL), on pool nõutavast väärtusest (vastab 20 %) ja kolmveerand nõutavast väärtusest (vastab 30 %).

| 1.2.1.2. | Kaugtulede korral, kui punkt HV asub samavalgustustiheduskõvera 0,75 Emax piires, on käesoleva eeskirja punktis 6.3.2 määratud kõikide mõõtepunktide puhul lubatav fotomeetriliste väärtuste kõrvalekalle + 20 % maksimaalväärtuste puhul ja – 20 % minimaalväärtuste puhul. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

Kaugtulede korral, kui punkt HV asub samavalgustustiheduskõvera 0,75 Emax piires, on käesoleva eeskirja punktis 6.3.2 määratud kõikide mõõtepunktide puhul lubatav fotomeetriliste väärtuste kõrvalekalle + 20 % maksimaalväärtuste puhul ja – 20 % minimaalväärtuste puhul.

| 1.2.2. | Kui ülalkirjeldatud katsetulemused ei vasta nõuetele, on lubatud süsteemi asendi muutmine, tingimusel et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5 kraadi vasakule ja paremale poole ning verikaalsuunas 0,2 kraadi üles- või allasuunas, iga ümberpaiknemist vaadeldakse eraldi esialgse asendi suhtes.
  Neid nõudeid ei kohaldata valgustusüksuste suhtes, mis on määratud käesoleva eeskirja punktis 6.3.1.1. |
| --- | --- |

1.2.2.

Kui ülalkirjeldatud katsetulemused ei vasta nõuetele, on lubatud süsteemi asendi muutmine, tingimusel et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5 kraadi vasakule ja paremale poole ning verikaalsuunas 0,2 kraadi üles- või allasuunas, iga ümberpaiknemist vaadeldakse eraldi esialgse asendi suhtes.

Neid nõudeid ei kohaldata valgustusüksuste suhtes, mis on määratud käesoleva eeskirja punktis 6.3.1.1.

| 1.2.3. | Kui katsete tulemused ei vasta nõuetele, viiakse läbi uued katsed teise etalonvalgusallika ja/või teise toite- ja tööseadmega. |
| --- | --- |

1.2.3.

Kui katsete tulemused ei vasta nõuetele, viiakse läbi uued katsed teise etalonvalgusallika ja/või teise toite- ja tööseadmega.

| 1.3. | Et kontrollida valgusvihu valguse ja varju piirjoone vertikaalsuunalist nihkumist soojuse mõjul, kasutatakse järgmist meetodit:
  üht süsteemidest kontrollitakse 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud metoodika kohaselt, pärast seda, kui sellele süsteemile on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 määratud tsüklit.
  Süsteem loetakse vastuvõetavaks, kui Δr ei ületa 1,5 mrad.
  Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlemale näidisele registreeritud absoluutsete väärtuste keskmine ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

1.3.

Et kontrollida valgusvihu valguse ja varju piirjoone vertikaalsuunalist nihkumist soojuse mõjul, kasutatakse järgmist meetodit:

üht süsteemidest kontrollitakse 4. lisa punktis 2.1 kirjeldatud metoodika kohaselt, pärast seda, kui sellele süsteemile on kolm korda järjest rakendatud 4. lisa punktis 2.2.2 määratud tsüklit.

Süsteem loetakse vastuvõetavaks, kui Δr ei ületa 1,5 mrad.

Kui nimetatud väärtus on suurem kui 1,5 mrad, kuid ei ületa 2,0 mrad, katsetatakse teist esilaternat ning seejärel ei tohi mõlemale näidisele registreeritud absoluutsete väärtuste keskmine ületada 1,5 mrad.

| 1.4. | Trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

1.4.

Trikromaatiliste koordinaatide suhtes kohaldatavad nõuded peavad olema täidetud.

2.   MIINIMUMNÕUDED TOOTJAPOOLSELE NÕUETEKOHASUSE KONTROLLILE

Tüübikinnitusmärgi valdaja peab sobiva ajavahemiku järel tegema igale süsteemi tüübile vähemalt järgmised katsed. Katsed tuleb läbi viia vastavalt käesoleva eeskirja sätetele.

Kui mõni näidis ei vasta asjaomase katsetüübi nõuetele, tuleb võtta täiendavad näidised ja katsetada neid. Tootja peab võtma meetmeid asjaomase toote nõuetekohasuse tagamiseks.

2.1.   Katsete laad

Käesoleva eeskirja kohased nõuetekohasuse katsed tehakse fotomeetriliste omaduste ja soojuse mõjul toimuva lähitulede valgusvihu valguse ja varju piirjoone vertikaalsuunalise nihkumise kontrollimiseks.

2.2.   Katsetel kasutatavad meetodid

| 2.2.1. | Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite kohaselt. |
| --- | --- |

2.2.1.

Katsed tehakse üldiselt käesolevas eeskirjas kirjeldatud meetodite kohaselt.

| 2.2.2. | Tootja läbiviidavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootja on kohustatud tõestama, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega samaväärsed. |
| --- | --- |

2.2.2.

Tootja läbiviidavatel nõuetele vastavuse katsetel võib tüübikinnituskatsete eest vastutava pädeva asutuse nõusolekul kasutada võrdväärseid meetodeid. Tootja on kohustatud tõestama, et kasutatavad meetodid on käesolevas eeskirjas sätestatud meetoditega samaväärsed.

| 2.2.3. | Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab, et pädev asutus kalibreeriks korrapäraselt katseseadmeid ja viiks need vastavusse mõõtmistulemustega. |
| --- | --- |

2.2.3.

Punktide 2.2.1 ja 2.2.2 kohaldamine nõuab, et pädev asutus kalibreeriks korrapäraselt katseseadmeid ja viiks need vastavusse mõõtmistulemustega.

| 2.2.4. | Kõigil juhtudel, eelkõige halduskontrolli ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas määruses sätestatud meetodeid. |
| --- | --- |

2.2.4.

Kõigil juhtudel, eelkõige halduskontrolli ja näidiste võtmisel, tuleb võrdlusmeetoditena kasutada käesolevas määruses sätestatud meetodeid.

2.3.   Näidiste võtmine

Süsteemide näidised valitakse ühtlase toodangupartii hulgast juhuslikkuse põhimõttel. Ühtlane partii tähendab tootja tootmismeetodite kohaselt määratud sama tüüpi süsteemide rühma.

Hindamine hõlmab tavaliselt üksikute tehaste seeriatoodangut. Tootja võib siiski koguda andmeid sama seadmetüübi kohta erinevatest tehastest, kui need tehased töötavad sama kvaliteedisüsteemi ja -juhtimise alusel.

2.4.   Mõõdetud ja registreeritud fotomeetrilised omadused

Näidiseks võetud laternatele teostatakse fotomeetrilised mõõtmised eeskirjas ettenähtud punktides, piirates tulemuste kokkuvõtte:

| | kaugtulede korral punktidega Emax, HV, (1), HL ja HR, (2) ja |
| --- | --- |

kaugtulede korral punktidega Emax, HV, (1), HL ja HR, (2) ja

| | lähitulede korral vastavalt vajadusele kas punktidega B50L, HV, punktidega 50V, 75R või 25LL (vt 3. lisa joonist 1). |
| --- | --- |

lähitulede korral vastavalt vajadusele kas punktidega B50L, HV, punktidega 50V, 75R või 25LL (vt 3. lisa joonist 1).

2.5.   Nõuetele vastavuse kriteeriumid

Tootja vastutab katsetulemuste statistilise uurimise eest ja koos pädeva asutusega oma toodete nõuetele vastavust reguleerivate kriteeriumide määratlemise eest nii, et oleksid täidetud käesoleva määruse punktis 9.1 sätestatud toodete nõuetele vastavuse hindamise nõuded.

Toodete nõuetekohasuse määratlemise kriteeriumid peavad olema niisugused, et 7. lisas kirjeldatud juhusliku kontrollnäidise (esimese võetud näidise) puhul on kontrolli läbimise minimaalne tõenäosus 0,95 (95 % usaldatavusega).

---

(1)  Kui kaugtuli on vastastikku ühendatud lähitulega, on HV kaugtule puhul sama mõõtmispunkt kui lähitule puhul.

(2)  HL ja HR: punktid, mis paiknevad joonel H-H, asuvad punktist HV vastavalt 2,6 kraadi vasakul ja 2,6 kraadi paremal.

---

6. LISA

Plastmaterjalist hajutiklaasi sisaldavate süsteemide suhtes kohaldatavad nõuded – hajutiklaasiga või materjalinäidisega ning terviksüsteemide või nende ühe või mitme osaga tehtavad katsed

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Vastavalt käesoleva määruse punktile 2.2.4 katsetamiseks antud näidised peavad vastama punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1.1.

Vastavalt käesoleva määruse punktile 2.2.4 katsetamiseks antud näidised peavad vastama punktides 2.1–2.5 esitatud nõuetele.

| 1.2. | Käesoleva eeskirja punkti 2.2.3 kohaselt katsetatavate plasthajutiklaasidega süsteemide kaks näidet peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama allpool punktis 2.6 määratud nõuetele. |
| --- | --- |

1.2.

Käesoleva eeskirja punkti 2.2.3 kohaselt katsetatavate plasthajutiklaasidega süsteemide kaks näidet peavad hajutiklaasi materjali suhtes vastama allpool punktis 2.6 määratud nõuetele.

| 1.3. | Plastist hajutiklaaside näidistele või nende materjalinäidistele tehakse tüübikinnituse katsed koos peegeldiga, mille ette on ette nähtud paigaldada kõnealune hajutiklaas käesoleva lisa 1. liite tabelis A määratud kronoloogilises järjekorras. |
| --- | --- |

1.3.

Plastist hajutiklaaside näidistele või nende materjalinäidistele tehakse tüübikinnituse katsed koos peegeldiga, mille ette on ette nähtud paigaldada kõnealune hajutiklaas käesoleva lisa 1. liite tabelis A määratud kronoloogilises järjekorras.

| 1.4. | Kui süsteemi tootja suudab tõestada, et toode on allpool punktides 2.1–2.5. määratud katsed või mõne muu eeskirja kohased vastavad katsed juba läbinud, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ettenähtud katsed. |
| --- | --- |

1.4.

Kui süsteemi tootja suudab tõestada, et toode on allpool punktides 2.1–2.5. määratud katsed või mõne muu eeskirja kohased vastavad katsed juba läbinud, ei ole nimetatud katseid vaja korrata; kohustuslikud on ainult 1. liite tabelis B ettenähtud katsed.

| 1.5. | Kui süsteem või selle osa on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolse liikluse või ainult vasakpoolse liikluse tingimustes, võib käesolevas lisas viidatud katseid taotleja soovil korraldada ainult ühe näidisega. |
| --- | --- |

1.5.

Kui süsteem või selle osa on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolse liikluse või ainult vasakpoolse liikluse tingimustes, võib käesolevas lisas viidatud katseid taotleja soovil korraldada ainult ühe näidisega.

2.   KATSED

2.1.   Vastupidavus temperatuurimuutustele

2.1.1.   Katsed

Kolme uut näidist (hajutiklaasi) katsetatakse temperatuuri ja suhtelise õhuniiskuse (RH = relative humidity – suhteline niiskus) muutumise viie tsükli jooksul vastavalt järgmisele programmile:

| | 3 tundi temperatuuril 40 °C ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %; |
| --- | --- |

3 tundi temperatuuril 40 °C ± 2 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 85–95 %;

| | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; |
| --- | --- |

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %;

| | 15 tundi temperatuuril – 30 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

15 tundi temperatuuril – 30 °C ± 2 °C;

| | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; |
| --- | --- |

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %;

| | 3 tundi temperatuuril 80 °C ± 2 °C; |
| --- | --- |

3 tundi temperatuuril 80 °C ± 2 °C;

| | 1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %; |
| --- | --- |

1 tund temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %;

Enne seda katset hoitakse näidiseid vähemalt 4 tundi temperatuuril 23 °C ± 5 °C ja suhtelisel õhuniiskusel 60–75 %.

Märkus: näidiste ühetunnised temperatuuril 23 °C ± 5 °C hoidmised peavad sisaldama termilise šoki ärahoidmiseks vajalikku ühelt temperatuurilt teisele ülemineku etappi.

2.1.2.   Fotomeetrilised mõõtmised

2.1.2.1.   Meetod

Enne ja pärast katset tuleb näidistele teha fotomeetrilised mõõtmised.

Fotomeetrilised mõõtmised viiakse läbi käesoleva eeskirja 9. lisa kohaselt järgmistes punktides:

| | B50L ja 50V C-klassi lähitulede korral; |
| --- | --- |

B50L ja 50V C-klassi lähitulede korral;

| | Emax süsteemi kaugtule korral. |
| --- | --- |

Emax süsteemi kaugtule korral.

2.1.2.2.   Tulemused

Igal näidisel enne ja pärast katset mõõdetud fotomeetriliste väärtuste erinevus ei tohi ületada 10 %, mille hulka kuulub fotomeetrilise menetluse lubatud hälve.

2.2.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele ja keemilistele mõjuritele

2.2.1.   Vastupidavus atmosfäärimõjudele

Kolmele uuele näidisele (hajutile või materjalinäidisele) rakendatakse kiirgust allikast, mille energia spektraaljaotus on samasugune kui mustal kehal temperatuuril vahemikus 5 500–6 000 K. Kiirgusallika ja näidiste vahele asetatakse sobivad filtrid, et minimeerida alla 295 nm ja üle 2 500 nm lainepikkusega kiirgust. Näidistele rakendatakse energeetilist valgust võimsusega 1 200 W/m2 ± 200 W/m2 nii pikaks ajaks, et näidiste poolt saadav valgusenergia on 4 500 MJ/m2 ± 200 MJ/m2. Katseseadmes näidiste tasemele paigutatud mustal paneelil mõõdetud temperatuur peab olema 50 °C ± 5 °C. Ühtlase kiirguse tagamiseks peavad näidised pöörlema ümber kiirgusallika kiirusega, mis jääb vahemikku 1–5 p/min-1.

Näidistele pihustatakse vastavalt järgmisele tsüklile destilleeritud vett elektrijuhtivusega alla 1 mS/m temperatuuril 23 °C ± 5 °C:

pihustamine: 5 minutit; kuivatamine: 25 minutit.

2.2.2.   Vastupidavus keemilistele mõjuritele

Pärast punktis 2.2.1 kirjeldatud katset ja punktis 2.2.3.1 kirjeldatud mõõtmist töödeldakse kolme nimetatud näidist punktis 2.2.2.2 kirjeldatud viisil punktis 2.2.2.1 määratud seguga.

2.2.2.1.   Katsesegu

Katsesegu koosneb (mahu järgi) 61,5 % n-heptaanist, 12,5 % tolueenist, 7,5 % etüültetrakloriidist, 12,5 % triklooretüleenist ja 6 % ksüleenist.

2.2.2.2.   Katsesegu pealekandmine

Niisutage (ISO 105 kohast) puuvillasest riidest lappi, kuni see on punktis 2.2.2.1 kirjeldatud segust märg, ja hiljemalt 10 sekundi pärast hõõruge sellega 10 minutit näidise välispinda survega 50 N/cm2, mis vastab 14 × 14 mm suurusega katsepinnal jõule 100 N.

Nimetatud kümneminutilise ajavahemiku jooksul niisutatakse lappi seguga uuesti, nii et pealekantav vedelik oleks koostiselt jätkuvalt identne ettenähtud katseseguga.

Pealekandmise ajal on pragude tekkimise ärahoidmiseks lubatud näidisele rakendatavat survet kontrollida.

2.2.2.3.   Puhastamine

Pärast katsesegu pealekandmist kuivatatakse näidiseid välisõhus ja pestakse seejärel punktis 2.3 („Vastupidavus puhastusainetele”) kirjeldatud seguga temperatuuril 23 C ± 5 °C. Seejärel tuleb näidiseid temperatuuril 23 °C ± 5 °C hoolikalt loputada destilleeritud veega, mis ei sisalda üle 0,2 % võõrlisandeid, ja pühkida seejärel pehme lapiga.

2.2.3.   Tulemused

| 2.2.3.1. | Pärast atmosfäärimõjudele vastupidavuse katset ei tohi näidiste välispinnas olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone ja valguse kiirguse muutumise keskmine väärtus Δt = (T2 T3)/T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020 (Δtm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.1.

Pärast atmosfäärimõjudele vastupidavuse katset ei tohi näidiste välispinnas olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone ja valguse kiirguse muutumise keskmine väärtus Δt = (T2 T3)/T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020 (Δtm ≤ 0,020).

| 2.2.3.2. | Pärast keemilistele ainetele vastupidavuse katset ei tohi näidistel olla keemiliste ainete jälgi, mis võivad põhjustada muutusi valguse hajumises, selle keskhälve Δd = (T5 T4)/T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020 (Δdm ≤ 0,020). |
| --- | --- |

2.2.3.2.

Pärast keemilistele ainetele vastupidavuse katset ei tohi näidistel olla keemiliste ainete jälgi, mis võivad põhjustada muutusi valguse hajumises, selle keskhälve Δd = (T5 T4)/T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ei tohi ületada 0,020 (Δdm ≤ 0,020).

2.2.4.   Vastupidavus valgusallika kiirgusele

Vajaduse korral tuleb läbi viia järgmine katse:

süsteemi kõikide valgust edastavate plastdetailide näidised asetatakse valgusallika valgusvihku. Parameetrid, näiteks nurgad ja näidiste vahelised kaugused peavad olema samasugused kui süsteemis. Kõik kasutatud näidised peavad olema sama värvuse ja pinnatöötlusega kui süsteemi vastavad osad.

Pärast 1 500 tundi pidevat valgusvihus viibimist peavad uue valgusallika kasutamisel läbiva valguse värvusomadused olema nõuetekohased ja näidiste välispinnas ei tohi olla pragusid, kriimustusi, mõrasid ega deformatsioone.

Süsteemi sisedetailides kasutatavate plastmaterjalide vastupidavust valgusallika ultraviolettkiirguse mõjule ei ole vaja kontrollida, kui valgusallikas vastab eeskirjale nr 37 ja/või kui tegemist on madala ultraviolettkiirguse tasemega gaaslahenduslambiga ja/või madala ultraviolettkiirguse tasemega LED-mooduliga või kui süsteemi elementide kaitsmiseks ultraviolettkiirguse eest kasutatakse eraldi vahendeid, näiteks klaasfiltreid.

2.3.   Vastupidavus puhastusainetele ja süsivesinikele

2.3.1.   Vastupidavus puhastusainetele

Kolme näidise (hajuti või materjalinäidise) välispinda kuumutatakse temperatuurini 50 °C ± 5 °C ja kastetakse seejärel viieks minutiks segusse, mille temperatuur on 23 °C ± 5 °C ja mis koosneb 99 osast destilleeritud veest, mis ei sisalda üle 0,02 % lisandeid, ja ühest osast alküülarüülsulfonaadist.

Katse lõpul kuivatatakse näidiseid temperatuuril 50 °C ± 5 °C. Näidiste pinda puhastatakse niiske lapiga.

2.3.2.   Vastupidavus süsivesinikele

Seejärel hõõrutakse kolme näidise välispinda ühe minuti jooksul kergelt puuvillase lapiga, mida on immutatud 70 % n-heptaanist ja 30 % tolueenist (mahuprotsentides) koosnevas segus, ja kuivavatakse seejärel välisõhus.

2.3.3.   Tulemused

Pärast kahe nimetatud katse teostamist ei tohi valguse kiirguse muutumise keskmine väärtus Δt = (T2–T3)/T2, mida on mõõdetud kolmel näidisel vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele, ületada 0,010 (Δtm ≤ 0,010).

2.4.   Vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.4.1.   Mehaanilise kulumise katse meetod

Kolme uue näidise (hajuti) välispinnale rakendatakse ühtlase mehaanilise kulutamise katset käesoleva lisa 3. liites kirjeldatud meetodil.

2.4.2.   Tulemused

Pärast nimetatud katset mõõdetakse muutusi:

valgusülekandes: Δt = (T2–T3)/T2

ja valguse hajumises: Δd = (T5–T4)/T2

vastavalt käesoleva lisa 2. liites kirjeldatud menetlusele käesoleva eeskirja punktis 2.2.4.1.1 määratud alal. Kolme näidise keskmine väärtus peab vastama järgmistele tingimustele:

Δtm < 0,100; Δdm < 0,050.

2.5.   Katete olemasolul: katete nakkekatse

2.5.1.   Näidise ettevalmistamine

Hajuti kattesse lõigatakse žiletiteraga või nõelaga 20 mm × 20 mm suurune ruudustik ruutude suurusega umbes 2 mm × 2 mm. Terale või nõelale avaldatav surve peab olema piisav vähemalt katte läbilõikamiseks.

2.5.2.   Katse kirjeldus

Kasutatakse kleeplinti, mille nakkejõud on 2 N/(laiuse cm) ± 20 %, mida mõõdetakse käesoleva lisa 4. liites kirjeldatud etalonsetes tingimustes. Nimetatud kleeplint, mille laius peab olema vähemalt 25 mm, surutakse vähemalt 5 minutiks vastu punktis 2.5.1 kirjeldatud viisil ettevalmistatud pinda.

Seejärel koormatakse kleeplinti nii, et katsetatava pinna nakkejõu suhtes rakendub vastava pinna suhtes risti mõjuv vastujõud. Selles faasis tõmmatakse kleeplint ühtlase kiirusega 1,5 m/s ± 0,2 m/s pinnalt ära.

2.5.3.   Tulemused

Ruudustikuga kaetud piirkonnas ei tohi esineda märgatavaid kahjustusi. Ruutude lõikepunktides või lõigete servades on kahjustused lubatud juhul, kui kahjustatud piirkond ei ületa 15 % ruudustikuga kaetud pindalast.

2.6.   Plastist hajutiklaasiga terviksüsteemi katsetamine

2.6.1.   Hajutipinna vastupidavus mehaanilisele kulumisele

2.6.1.1.   Katsed

Süsteemi nr 1 hajutiklaasile tehakse eespool punktis 2.4.1 kirjeldatud katse.

2.6.1.2.   Tulemused

Pärast katset ei tohi süsteemile või selle osale või osadele tehtud käesoleva eeskirja kohaste fotomeetriliste mõõtmiste tulemused ületada punktidele B50L ja HV ettenähtud maksimaalseid väärtusi üle 30 % võrra ega olla väiksemad punktile 75R ettenähtud minimaalset väärtusest üle 10 %.

2.6.2.   Katete olemasolul: katete nakkekatse

Paigaldusüksuse nr 2 hajutiklaasile teostatakse eespool punktis 2.5 kirjeldatud katse.

3.   TOODETE NÕUETEKOHASUSE KONTROLLIMINE

| 3.1. | Hajutiklaaside valmistamiseks kasutatavaid materjale arvestades loetakse seeriasse kuuluvad paigaldusüksused käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui:






  3.1.1. | pärast keemilistele mõjuritele, puhastusainetele ja süsivesinikele vastupidavuse katseid ei ole näidiste välispinnal palja silmaga märgatavaid pragusid, lõhesid ega deformatsioone (vt punktid 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2); |
| --- | --- | --- |

3.1.

Hajutiklaaside valmistamiseks kasutatavaid materjale arvestades loetakse seeriasse kuuluvad paigaldusüksused käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, kui:

3.1.1.

pärast keemilistele mõjuritele, puhastusainetele ja süsivesinikele vastupidavuse katseid ei ole näidiste välispinnal palja silmaga märgatavaid pragusid, lõhesid ega deformatsioone (vt punktid 2.2.2, 2.3.1 ja 2.3.2);

| 3.1.2. | pärast punktis 2.6.1.1 kirjeldatud katset jäävad punktis 2.6.1.2 nimetatud mõõtepunktide fotomeetrilised väärtused käesoleva eeskirjaga toodangu nõuetele vastavuse suhtes kehtestatud piiridesse. |
| --- | --- |

3.1.2.

pärast punktis 2.6.1.1 kirjeldatud katset jäävad punktis 2.6.1.2 nimetatud mõõtepunktide fotomeetrilised väärtused käesoleva eeskirjaga toodangu nõuetele vastavuse suhtes kehtestatud piiridesse.

| 3.2. | Kui katsetulemused ei vasta nõuetele, tuleb katseid korrata teise, juhuslikult valitud süsteemi näidisega. |
| --- | --- |

3.2.

Kui katsetulemused ei vasta nõuetele, tuleb katseid korrata teise, juhuslikult valitud süsteemi näidisega.

1. LIIDE

TÜÜBIKINNITUSKATSETE KRONOLOOGILINE JÄRJEKORD

| A. | Plastmaterjalide katsetamine (hajutiklaasid või materjalinäidised, mis on katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.4)



















  Näidised | Hajutiklaasid või materjalinäidised | Hajutiklaasid |
| --- | --- | --- | --- |
| Katsed | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 1.1. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid (2.1.2) |

A.

Plastmaterjalide katsetamine (hajutiklaasid või materjalinäidised, mis on katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.4)

Näidised

Hajutiklaasid või materjalinäidised

Hajutiklaasid

Katsed

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

1.1.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid (2.1.2)

X

X

X

| 1.1.1. | Temperatuuri muutumine (2.1.1) |
| --- | --- |

1.1.1.

Temperatuuri muutumine (2.1.1)

X

X

X

| 1.2. | Piiratud fotomeetrilised parameetrid (2.1.2) |
| --- | --- |

1.2.

Piiratud fotomeetrilised parameetrid (2.1.2)

X

X

X

| 1.2.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

X

X

X

X

X

X

X

X

X

| 1.2.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.2.2.

Valguse hajumise mõõtmine

X

X

X

X

X

X

| 1.3. | Atmosfäärimõjud (2.2.1) |
| --- | --- |

1.3.

Atmosfäärimõjud (2.2.1)

X

X

X

| 1.3.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.3.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

X

X

X

| 1.4. | Keemilised ained (2.2.2) |
| --- | --- |

1.4.

Keemilised ained (2.2.2)

X

X

X

| 1.4.1. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.4.1.

Valguse hajumise mõõtmine

X

X

X

| 1.5. | Puhastusained (2.3.1) |
| --- | --- |

1.5.

Puhastusained (2.3.1)

X

X

X

| 1.6. | Süsivesinikud (2.3.2) |
| --- | --- |

1.6.

Süsivesinikud (2.3.2)

X

X

X

| 1.6.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.6.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

X

X

X

| 1.7. | Kulumine (2.4.1) |
| --- | --- |

1.7.

Kulumine (2.4.1)

X

X

X

| 1.7.1. | Valgusläbivuse mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.1.

Valgusläbivuse mõõtmine

X

X

X

| 1.7.2. | Valguse hajumise mõõtmine |
| --- | --- |

1.7.2.

Valguse hajumise mõõtmine

X

X

X

| 1.8. | Nake (2.5) |
| --- | --- |

1.8.

Nake (2.5)

X

| 1.9. | Vastupidavus valgusallika kiirgusele (2.2.4) |
| --- | --- |

1.9.

Vastupidavus valgusallika kiirgusele (2.2.4)

X

| B. | Terviksüsteemide katsetamine (katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.3)







  Katsed | Terviksüsteem |
| --- | --- | --- |
| Näidis nr |
| 1 | 2 |
| 2.1. | Kulumine (2.6.1.1) |

B.

Terviksüsteemide katsetamine (katsetamiseks esitatud vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2.2.3)

Katsed

Terviksüsteem

Näidis nr

1

2

2.1.

Kulumine (2.6.1.1)

X

| 2.2. | Fotomeetria (2.6.1.2) |
| --- | --- |

2.2.

Fotomeetria (2.6.1.2)

X

| 2.3. | Nake (2.6.2) |
| --- | --- |

2.3.

Nake (2.6.2)

X

2. LIIDE

Valgusülekande ja valguse hajumise mõõtmise meetod

1.   MÕÕTESEADMED (vt järgnevat joonist 1)

Kollimaatori K valgusvihku, millel on pool divergentsi β/2 = 17,4 × 10-4 rad piiratakse diafragmaga Dτ, mille ava on 6 mm ja mille vastu asetatakse näidise alus.

Konvergentne akromaatiline hajutiklaas L2, mida on korrigeeritud sfäärilise moonutuse suhtes, ühendab diafragmat Dτ fotomeetri anduriga R; hajutiklaasi läbimõõt L2 peab olema niisugune, et see ei piira näidise poolt hajutatavat valguskoonust, mille ülemine poolnurk on β/2 = 14 kraadi.

Ringdiafragma DD nurkadega αo/2 = 1 kraad ja αmax/2 = 12 kraadi asetatakse hajutiklaasi L2 kujutise fokaaltasandisse.

Diafragma läbipaistmatu keskmine osa on vajalik otsesest valgusallikast saabuva valguse kõrvaldamiseks. Diafragma keskmist osa peab olema võimalik valgusvihust niimoodi eemaldada, et see lähtestub täpselt esialgsesse asendisse.

Vahekaugus L2 Dτ ja hajutiklaasi L2 fookuskaugus F2 valitakse nii, et kujutis Dτ katab täielikult fotomeetri anduri R.

Fookuskaugus L2 on soovitatav valida ligikaudu 80 mm.

Kui esialgselt langevat valgust väljendatakse tuhandetes ühikutes, peab iga lugemi absoluutne täpsus olema väiksem kui üks ühik.

Joonis 1

Optiline seade, mida kasutatakse valguse hajumise ja valgusläbivuse mõõtmiseks

Image

2.   MÕÕTMISED

Tuleb võtta järgmised lugemid:

| Lugem | Näidisega | DD keskmise osaga | Näitaja |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | ei | ei | Langeva valgusvoo esialgne lugem |
| T2 | jah
  (enne katset) | ei | Uue materjali poolt 24-kraadises väljas edastatav valgusvoog |
| T3 | jah
  (pärast katset) | ei | Katsetatud materjali poolt 24-kraadises väljas edastatav valgusvoog |
| T4 | jah
  (enne katset) | jah | Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog |
| T5 | jah
  (pärast katset) | jah | Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog |

Lugem

Näidisega

DD keskmise osaga

Näitaja

T1

ei

ei

Langeva valgusvoo esialgne lugem

T2

jah

(enne katset)

ei

Uue materjali poolt 24-kraadises väljas edastatav valgusvoog

T3

jah

(pärast katset)

ei

Katsetatud materjali poolt 24-kraadises väljas edastatav valgusvoog

T4

jah

(enne katset)

jah

Uue materjali poolt hajutatud valgusvoog

T5

jah

(pärast katset)

jah

Katsetatud materjali poolt hajutatud valgusvoog

3. LIIDE

PIHUSTUSKATSE MEETOD

1.   KATSESEADMED

1.1.   Pihustuspüstol

Kasutatav vedeliku pihustuspüstol peab olema varustatud 1,3 mm läbimõõduga düüsiga, mis võimaldab vedeliku voolukiirust 0,24 ± 0,02 l/min töörõhul 6,0 baari – 0 / + 0,5 baari.

Nimetatud kasutustingimustes moodustuva lehvikukujulise liivajoa poolt kulutataval pinnal tekkiva mustri läbimõõt peab düüsist 380 mm ± 10 mm kaugusel olema läbimõõduga 170 mm ± 50 mm.

1.2.   Katsesegu

Katsesegu koostis peab olema järgmine:

kvartsliiv, kõvadusega Mohsi skaala järgi 7, terasuurusega 0–0,2 mm, ligikaudu normaaljaotusega ning nurgateguriga 1,8–2;

vesi, karedusega mitte üle 205 g/m3, segus, mis sisaldab 25 g liiva liitri vee kohta.

2.   KATSE

Hajutiklaaside välispinnale lastakse üks kord või rohkem kordi toimida ülalkirjeldatud viisil moodustatud liivajoal. Juga tuleb pihustada katsetatava pinna suhtes ligikaudu risti.

Kulumist kontrollitakse ühe või mitme hajutinäidise abil, mis asetatakse võrdlusnäidisena (-näidistena) katsetatava hajuti lähedale. Segu pihustatakse pinnale, kuni 2. liites kirjeldatud viisil mõõdetud valguse hajumise muutumine näidisel või näidistel on järgmine: Δd = (T5 – T4)/T2 = 0,0250 ± 0,0025.

Kogu katsetatava pinna ühtlase kulumise kontrollimiseks võib kasutada mitut võrdlusnäidist.

4. LIIDE

KLEEPLINDI NAKKEKATSE

1.   EESMÄRK

Käesolev meetod võimaldab määrata standardtingimustes kleeplindi lineaarset nakkejõudu klaasplaadi suhtes.

2.   PÕHIMÕTE

Jõu mõõtmine, mis on vajalik kleeplindi klaasplaadilt 90° nurga all eemaldamiseks.

3.   ETTENÄHTUD KESKKONDLIKUD TINGIMUSED

Ümbritseva keskkonna temperatuur peab olema 23 °C ± 5 °C ja suhteline õhuniiskus 65 % ± 15 %.

4.   KATSETÜKID

Enne katsetamist hoida näidiseks oleva kleeplindi rulli 24 tunni jooksul ettenähtud keskkonnatingimustes (vt eespool punkti 3).

Igast rullist katsetatakse viit 400 mm pikkust katsetükki. Need võetakse rullist pärast kolme pealmise kihi kõrvaldamist.

5.   PROTSEDUUR

Katse tuleb teostada punktis 3 määratud keskkonnatingimustel.

Võetakse viis katsetükki, keerates linti radiaalsuunas lahti kiirusel umbes 300 mm/s ning seejärel kinnitatakse need 15 sekundi jooksul seadmele järgmisel viisil:

lint kinnitatakse sõrme pideva pikisuunalise hõõruva liigutusega, liigselt klaasplaadile surumata, nii et lindi ja klaasplaadi vahele ei jääks õhumulle;

klaasplaadile kinnitatud lint jäetakse 10 minutiks ettenähtud keskkonnatingimustesse;

ligikaudu 25 mm pikkune katsetükk eemaldatakse plaadilt suunas, mis on katsetüki pinnaga risti;

plaat kinnitatakse ja lindi vaba ots painutatakse 90° all tagasi. Jõudu rakendatakse nii, et lindi ja plaadi eraldusjoon on nimetatud jõu ja plaadi suhtes risti;

seejärel tõmmatakse linti selle eemaldamiseks kiirusega 300 ± 30 mm/s ja registreeritakse selleks vajalik jõud.

6.   TULEMUSED

Saadud viis väärtust tuleb seada suuruse järjekorda ja võtta mõõtmistulemuseks mediaan. Nimetatud väärtust väljendatakse njuutonites kleeplindi laiuse sentimeetri kohta.

---

7. LISA

NÄIDISTE KONTROLLI MIINIMUMNÕUDED

1.   ÜLDNÕUDED

1.1.   Vastavusnõuded loetakse mehaaniliselt ja geomeetriliselt täidetuks, kui erinevused ei ületa vältimatuid tootmishälbeid käesoleva määruse piires. See tingimus kehtib ka värvuse suhtes.

1.2.   Fotomeetriliste tööparameetrite puhul ei vaidlustata seeriaviisiliselt valmistatavate süsteemide nõuetekohasust juhul, kui katsetamiseks juhuslikult valitud süsteemi valgusallika käesoleva eeskirja 9. lisa lõigete 1 ja 2 kohaselt sisselülitamisel ja vajadusel korrigeerimisel:

1.2.1.   mitte ükski mõõdetud väärtus ei kaldu ebasoodsas suunas üle 20 % kõrvale käesolevas eeskirjas sätestatud minimaalsetest väärtustest.

1.2.1.1.   Lähitulede ja nende töörežiimide väärtuste puhul on lubatav maksimaalne ebasoodsas suunas kõrvalekalle järgmine:

| a) | Maksimaalsed väärtused punkti B50L puhul, 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %); |
| --- | --- |

a)

Maksimaalsed väärtused punkti B50L puhul, 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %);

| b) | maksimaalsed väärtused III ala, punkti HV ja segmendi BLL osas: 0,3 luksi (vastab 20 %) ja 0,45 luksi (vastab 30 %); |
| --- | --- |

b)

maksimaalsed väärtused III ala, punkti HV ja segmendi BLL osas: 0,3 luksi (vastab 20 %) ja 0,45 luksi (vastab 30 %);

| c) | maksimaalsed väärtused punkti segmentide E, F1, F2 ja F3 puhul: 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %); |
| --- | --- |

c)

maksimaalsed väärtused punkti segmentide E, F1, F2 ja F3 puhul: 0,2 luksi (vastab 20 %) ja 0,3 luksi (vastab 30 %);

| d) | minimaalseteks väärtusteks punktides BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR ning punktides, mis on ette nähtud käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 märkuses 4 (B50L, HV, BR, BRR ja BLL), on pool nõutavast väärtusest (vastab 20 %) ja kolmveerand nõutavast väärtusest (vastab 30 %); |
| --- | --- |

d)

minimaalseteks väärtusteks punktides BR, P, S50, S50LL, S50RR, S100, S100LL, S100RR ning punktides, mis on ette nähtud käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 1 märkuses 4 (B50L, HV, BR, BRR ja BLL), on pool nõutavast väärtusest (vastab 20 %) ja kolmveerand nõutavast väärtusest (vastab 30 %);

1.2.1.2.   ja kui HV asub kaugtule puhul samavalgustustihedusjoone 0,75 Emax piires, kehtib kõikides käesoleva määruse punkti 6.3.2 kohaselt määratud mõõtepunktides maksimumväärtustele tolerants + 20 % ja miinimumväärtustele tolerants – 20 %.

1.2.2.   Kui ülalkirjeldatud katsetulemused ei vasta nõuetele, on lubatud süsteemi asendi muutmine tingimusel, et valgusvihu telje ümberpaiknemine ei ületa külgsuunas 0,5 kraadi vasakule ja paremale poole ning vertikaalsuunas 0,2 kraadi üles või alla. Neid nõudeid ei kohaldata valgustusüksuste suhtes, mis on määratud käesoleva eeskirja punktis 6.3.1.1.

1.2.3.   Kui katsete tulemused ei vasta nõuetele, viiakse läbi uued katsed teise etalonvalgusallika ja/või teise toite- ja tööseadmega.

1.2.4.   Ilmsete defektidega süsteeme ei võeta arvesse.

1.2.5.   Viitemärki ei võeta arvesse.

2.   ESIMENE NÄIDIST VÕTMINE

Esimesel näidistevõtmisel valitakse juhuslikkuse põhimõttel neli süsteemi. Esimesed kaks märgistatakse A-tähega, teised kaks B-tähega.

2.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

2.1.1.   Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud süsteemide nõuetekohasust, kui süsteemide mõõteväärtuste kõrvalekalded ebasoodsas suunas on:

2.1.1.1.   näidis A

| A1: | üks süsteem | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| üks süsteem | kuni | 20 % |
| A2: | mõlemad süsteemid | rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele B | | |

A1:

üks süsteem

0 %

üks süsteem

kuni

20 %

A2:

mõlemad süsteemid

rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele B

2.1.1.2.   näidis B

| B1: | mõlemad süsteemid | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |

B1:

mõlemad süsteemid

0 %

2.1.2.   või kui näidise A puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

2.2.1.   Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidistevõtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud süsteemide nõuetekohasus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist nõuda juhul, kui süsteemide mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

2.2.1.1.   näidis A

| A3: | üks süsteem | kuni | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| üks süsteem | rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

A3:

üks süsteem

kuni

20 %

üks süsteem

rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

2.2.1.2.   näidis B

| B2: | A2 korral |
| --- | --- |
| üks süsteem | rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| üks süsteem | kuni | 20 % |
| B3: | A2 korral |
| üks süsteem | | 0 % |
| üks süsteem | rohkem kui | 20 % |
| kuid mitte rohkem kui | 30 % |

B2:

A2 korral

üks süsteem

rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

üks süsteem

kuni

20 %

B3:

A2 korral

üks süsteem

0 %

üks süsteem

rohkem kui

20 %

kuid mitte rohkem kui

30 %

2.2.2.   või kui näidise A puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

2.3.   Tüübikinnitus tühistatakse

Nõuetekohasus tuleb vaidlustada ja punkti 10 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

2.3.1.   näidis A

| A4: | üks süsteem | kuni | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| üks süsteem | rohkem kui | 30 % |
| A5: | mõlemad süsteemid | rohkem kui | 20 % |

A4:

üks süsteem

kuni

20 %

üks süsteem

rohkem kui

30 %

A5:

mõlemad süsteemid

rohkem kui

20 %

2.3.2.   näidis B

| B4: | A2 korral |
| --- | --- |
| üks süsteem | rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| üks süsteem | rohkem kui | 20 % |
| B5: | A2 korral |
| mõlemad süsteemid | rohkem kui | 20 % |
| B6: | A2 korral |
| üks süsteem | | 0 % |
| üks süsteem | rohkem kui | 30 % |

B4:

A2 korral

üks süsteem

rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

üks süsteem

rohkem kui

20 %

B5:

A2 korral

mõlemad süsteemid

rohkem kui

20 %

B6:

A2 korral

üks süsteem

0 %

üks süsteem

rohkem kui

30 %

2.3.3.   või kui näidiste A ja B puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.   KORDUV NÄIDISTE VÕTMINE

Katsete A3, B2 ja B3 puhul tuleb hiljemalt kaks kuud pärast teatamist võtta uued näidised, võttes kahest süsteemist koosneva kolmanda näidise (C), mis valitakse kahe kuu jooksul pärast toodangu nõuetekohasuse saavutamist valmistatud ja laos oleva kauba hulgast.

3.1.   Nõuetele vastavust ei vaidlustata

3.1.1.   Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud proovivõtumenetlusele ei vaidlustata seeriaviisiliselt toodetud süsteemide nõuetekohasust, kui süsteemide mõõte väärtuste kõrvalekalded on:

3.1.1.1.   näidis C

| C1: | üks süsteem | | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| üks süsteem | kuni | 20 % |
| C2: | mõlemad süsteemid | rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| edasi näidisele D | | |

C1:

üks süsteem

0 %

üks süsteem

kuni

20 %

C2:

mõlemad süsteemid

rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

edasi näidisele D

3.1.1.2.   näidis D

| D1: | C2 korral |
| --- | --- |
| mõlemad süsteemid | | 0 % |

D1:

C2 korral

mõlemad süsteemid

0 %

3.1.2.   või kui näidise C puhul on täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

3.2.   Nõuetele vastavus vaidlustatakse

3.2.1.   Vastavalt käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidistevõtmise menetlusele tuleb seeriaviisiliselt toodetud süsteemide nõuetekohasus vaidlustada ja tootjalt toodangu nõuetele vastavaks muutmist nõuda juhul, kui süsteemide mõõteväärtuste kõrvalekalded on järgmised:

3.2.1.1.   näidis D

| D2: | C2 korral |
| --- | --- |
| üks süsteem | rohkem kui | 0 % |
| kuid mitte rohkem kui | 20 % |
| üks süsteem | kuni | 20 % |

D2:

C2 korral

üks süsteem

rohkem kui

0 %

kuid mitte rohkem kui

20 %

üks süsteem

kuni

20 %

3.2.1.2.   või kui näidise C puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 nõuded.

3.3.   Tüübikinnitus tühistatakse

Nõuetekohasus tuleb vaidlustada ja punkti 10 sätteid kohaldada juhul, kui käesoleva lisa joonisel 1 kujutatud näidiste võtmise menetlust järgides on seadmete mõõteväärtuste kõrvalekalded järgmised:

3.3.1.   näidis C

| C3: | üks süsteem | kuni | 20 % |
| --- | --- | --- | --- |
| üks süsteem | rohkem kui | 20 % |
| C4: | mõlemad süsteemid | rohkem kui | 20 % |

C3:

üks süsteem

kuni

20 %

üks süsteem

rohkem kui

20 %

C4:

mõlemad süsteemid

rohkem kui

20 %

3.3.2.   näidis D

| D3: | C2 korral |
| --- | --- |
| üks süsteem | | 0 % |
| või rohkem kui | 0 % |
| üks süsteem | rohkem kui | 20 % |

D3:

C2 korral

üks süsteem

0 %

või rohkem kui

0 %

üks süsteem

rohkem kui

20 %

3.3.3.   või kui näidiste C ja D puhul ei ole täidetud punkti 1.2.2 tingimused.

4.   VALGUSVIHU VALGUSE JA VARJU PIIRJOONE VERTIKAALSUUNALINE NIHKUMINE SOOJUSE MÕJUL

Et kontrollida lähitule valgusvihu valgustatud ja valgustamata ala piirjoone vertikaalsuunalist nihkumist soojuse mõjul, kasutatakse järgmist meetodit:

| | Pärast näidiste võtmist joonise 1 kohaselt tehakse ühega näidise A süsteemidest katsed vastavalt 4. lisa punktile 2.1, olles selle süsteemi puhul eelnevalt kolm korda läbi teinud 4. lisa punktis 2.2.2 määratud menetlustsükli. |
| --- | --- |

Pärast näidiste võtmist joonise 1 kohaselt tehakse ühega näidise A süsteemidest katsed vastavalt 4. lisa punktile 2.1, olles selle süsteemi puhul eelnevalt kolm korda läbi teinud 4. lisa punktis 2.2.2 määratud menetlustsükli.

| | Süsteem loetakse vastuvõetavaks, kui Δr ei ületa 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Süsteem loetakse vastuvõetavaks, kui Δr ei ületa 1,5 mrad.

| | Kui see väärtus ületab 1,5 mrad, ületamata seejuures 2,0 mrad, viiakse katsed läbi näidise A teise süsteemiga, pärast seda ei või kahe näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine väärtus ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui see väärtus ületab 1,5 mrad, ületamata seejuures 2,0 mrad, viiakse katsed läbi näidise A teise süsteemiga, pärast seda ei või kahe näidise puhul registreeritud absoluutväärtuste keskmine väärtus ületada 1,5 mrad.

| | Kui näidise A puhul nimetatud väärtust 1,5 mrad ei saavutata, viiakse sama menetlus läbi näidise B kahe süsteemiga, seejuures ei või väärtus Δr nende kummagi puhul ületada 1,5 mrad. |
| --- | --- |

Kui näidise A puhul nimetatud väärtust 1,5 mrad ei saavutata, viiakse sama menetlus läbi näidise B kahe süsteemiga, seejuures ei või väärtus Δr nende kummagi puhul ületada 1,5 mrad.

Joonis 1

Image

Märkus: kogu joonise ulatuses lugeda sõna „seadet” asemel sõna „süsteemi”.

---

8. LISA

LÄHITULEDE VALGUSTATUD JA VALGUSTAMATA ALA PIIRI JA TULEDE SUUNATUSE REGULEERIMISE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED
   (1)

1.   VALGUSTATUD JA VALGUSTAMATA ALA PIIRI MÄÄRATLUS

Mõõteekraanile vastavalt käesoleva eeskirja 9. lisale kuvatud valgustatud ja valgustamata ala piir peab olema piisavalt terav, et võimaldada reguleerimist, ja vastama järgmistele nõudmistele.

1.1.   Kuju (vt joonist A.8-1)

Valgustatud ja valgustamata ala piir hõlmab:

| — | vasakul paiknevat horisontaalset osa ja |
| --- | --- |

—

vasakul paiknevat horisontaalset osa ja

| — | paremal paiknevat tõusvat osa; |
| --- | --- |

—

paremal paiknevat tõusvat osa;

lisaks sellele peab valgustatud ja valgustamata ala piir moodustuma nii, et kui see paigutatakse allpool esitatud punktide 2.1–2.5 kohaselt:

| 1.1.1. | ei laieneks horisontaalne osa vertikaalses mõõtmes rohkem kui:






  — | 0,2 kraadi võrra üles- või allapoole horisontaalset keskjoont vahemikus 0,5–4,5 kraadi joonest V-V vasakul ja |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

ei laieneks horisontaalne osa vertikaalses mõõtmes rohkem kui:

—

0,2 kraadi võrra üles- või allapoole horisontaalset keskjoont vahemikus 0,5–4,5 kraadi joonest V-V vasakul ja

| — | 0,1 kraadi võrra üles- või allapoole nimetatud pikkuse kahe kolmandiku ulatuse piires. |
| --- | --- |

—

0,1 kraadi võrra üles- või allapoole nimetatud pikkuse kahe kolmandiku ulatuse piires.

| 1.1.2. | Tõusev osa






  — | peab olema piisavalt selgepiirilise vasaku äärega ja |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Tõusev osa

—

peab olema piisavalt selgepiirilise vasaku äärega ja

| — | sirgel, mis algab A ja V-V lõikumispunktist ja mis on selle ääre suhtes puutuja, peab olema joone H-H suhtes kaldenurk, mis jääb vahemikku 10–60 kraadi (vt joonist A.8-1 allpool) |
| --- | --- |

—

sirgel, mis algab A ja V-V lõikumispunktist ja mis on selle ääre suhtes puutuja, peab olema joone H-H suhtes kaldenurk, mis jääb vahemikku 10–60 kraadi (vt joonist A.8-1 allpool)

2.   VISUAALNE REGULEERIMINE

2.1.   Enne iga uut katset tuleb süsteem viia neutraalasendisse.

Allpool esitatud juhiseid kohaldatakse selliste valgustusüksuste valgusvihkude suhtes, mis peavad taotleja esitatud andmete kohaselt olema reguleeritavad.

2.2.   Valgusvihk peab paiknema vertikaalselt nii, et valgustatud ja valgustamata ala piir asuks käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 esitatud nõuete kohaselt ettenähtud vertikaalasendis (joon A), seejuures loetakse see tingimus täidetuks, kui valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalse osa horisontaalne keskjoon paikneb joonel A (vt järgnevat joonist A.8-2).

2.3.   Valgusvihk peab paiknema horisontaalselt nii, et selle tõusev osa paikneks joonest V-V paremal pool ja oleks sellega kokkupuutes (vt joonist A.8.2 allpool).

2.3.1.   Kui osalise valgusvihu abil tekitatakse üksnes valgustatud ja valgustamata ala piiri horisontaalne osa, ei kohaldata taotleja spetsifikatsiooni puudumise korral horisontaalse reguleerimise suhtes mingeid nõudeid.

2.4.   Kui valgustusüksus ei ole ette nähtud taotleja spetsiaalsete juhiste järgi reguleerimiseks, peab ta vastama asjaomastele nõuetele.

2.5.   Valgustusüksused, mida reguleeritakse taotleja näidatud meetodi kohaselt vastavalt käesoleva eeskirja punktide 5.2 ja 6.2.1.1 sätetele, peavad tekitama sellise valgustatud ja valgustamata ala piiri, mille kuju ja paiknemine vastavad käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 2 nõuetele.

2.6.   Kõikide muude lähitulede töörežiimide korral

peavad valgustatud ja valgustamata ala piiri kuju ja paiknemine automaatselt vastama käesoleva eeskirja 3. lisa tabeli 2 nõuetele.

2.7.   Eraldi paigaldavate valgustusüksuste korral võib käesoleva eeskirja lõigete 2.1–2.6 kohaselt kasutada taotleja juhistele vastavat algset paigutust ja/või reguleerimist.

Joonised

Image

Image

Märkus: valgustatud ja valgustamata ala piiri kuva mõõteekraanil on esitatud skemaatiliselt.

---

(1)  Vajaduse korral täiendada ERG (Euroopa reguleerivate asutuste töörühma) uuringuit täiendavate üldsätetega.

---

9. LISA

FOTOMEETRILISTE MÕÕTMISTE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED

1.   ÜLDSÄTTED

| 1.1. | Süsteem, selle osa või osad tuleb paigaldada goniomeetrile, mille horisontaaltelg on kinnitatud ja liikuv telg paikneb kinnitatud teljega ristsuunaliselt. |
| --- | --- |

1.1.

Süsteem, selle osa või osad tuleb paigaldada goniomeetrile, mille horisontaaltelg on kinnitatud ja liikuv telg paikneb kinnitatud teljega ristsuunaliselt.

| 1.2. | Valgustatuse väärtused määratakse kindlaks fotomeetriga, mille tegelik tajupind on 65 mm küljepikkusega ruudu piires ja mis paigutatakse vähemalt 25 meetri kaugusele iga valgustusüksuse nullkeskme ette ristsuunaliselt goniomeetrit läbiva mõõteteljega. |
| --- | --- |

1.2.

Valgustatuse väärtused määratakse kindlaks fotomeetriga, mille tegelik tajupind on 65 mm küljepikkusega ruudu piires ja mis paigutatakse vähemalt 25 meetri kaugusele iga valgustusüksuse nullkeskme ette ristsuunaliselt goniomeetrit läbiva mõõteteljega.

| 1.3. | Häirivaid peegeldusi tuleb fotomeetriliste mõõtmiste ajal sobivate kaitsetega vältida. |
| --- | --- |

1.3.

Häirivaid peegeldusi tuleb fotomeetriliste mõõtmiste ajal sobivate kaitsetega vältida.

| 1.4. | Valgustugevused mõõdetakse ning teisendatakse valgustustugevusteks ristsuunas paikneval tasandil, mis asub ettenähtud 25meetrisel kaugusel mõõtesuunas. |
| --- | --- |

1.4.

Valgustugevused mõõdetakse ning teisendatakse valgustustugevusteks ristsuunas paikneval tasandil, mis asub ettenähtud 25meetrisel kaugusel mõõtesuunas.

| 1.5. | Nurgakoordinaadid esitatakse kraadides vertikaalse polaarteljega keral, vastavalt rahvusvahelise elektroonikakomisjoni (IEC) väljaandele nr 70 (Viin, 1987), st vastavalt goniomeetrile, mille horisontaalne telg on maapinna suhtes fikseeritud ja pöörlev liikuv telg paikneb horisontaalteljega ristisuunaliselt. |
| --- | --- |

1.5.

Nurgakoordinaadid esitatakse kraadides vertikaalse polaarteljega keral, vastavalt rahvusvahelise elektroonikakomisjoni (IEC) väljaandele nr 70 (Viin, 1987), st vastavalt goniomeetrile, mille horisontaalne telg on maapinna suhtes fikseeritud ja pöörlev liikuv telg paikneb horisontaalteljega ristisuunaliselt.

| 1.6. | Lubatav on ka mis tahes muu samasugune fotomeetriline meetod, mille puhul järgitakse nõutavat korrelatsiooni. |
| --- | --- |

1.6.

Lubatav on ka mis tahes muu samasugune fotomeetriline meetod, mille puhul järgitakse nõutavat korrelatsiooni.

| 1.7. | Vältida tuleb valgustusüksuste nullkeskmete mis tahes nihkumist goniomeetri pöörlemistelgede suhtes. Eeskätt kehtib see vertikaalsuuna suhtes ning nende valgustusüksuste puhul, mis tekitavad valgustatud ja valgustamata ala piiri.
  Reguleerimine peab toimuma ekraani abil, mis võib olla paigutatud lähemale kui fotomeeter. |
| --- | --- |

1.7.

Vältida tuleb valgustusüksuste nullkeskmete mis tahes nihkumist goniomeetri pöörlemistelgede suhtes. Eeskätt kehtib see vertikaalsuuna suhtes ning nende valgustusüksuste puhul, mis tekitavad valgustatud ja valgustamata ala piiri.

Reguleerimine peab toimuma ekraani abil, mis võib olla paigutatud lähemale kui fotomeeter.

| 1.8. | Iga mõõtepunkti kohta esitatud fotomeetrilisi nõudeid (nurgaasendeid) teatava valgustusfunktsiooni või -režiimi osas kohaldatakse vastavalt valgustusfunktsioonile või -režiimile või kõikide antud nõudega hõlmatud valgustusüksuste suhtes süsteemi kõikide valgustusüksuste puhul vastavalt mõõdetud väärtuste poolsumma ulatuses; |
| --- | --- |

1.8.

Iga mõõtepunkti kohta esitatud fotomeetrilisi nõudeid (nurgaasendeid) teatava valgustusfunktsiooni või -režiimi osas kohaldatakse vastavalt valgustusfunktsioonile või -režiimile või kõikide antud nõudega hõlmatud valgustusüksuste suhtes süsteemi kõikide valgustusüksuste puhul vastavalt mõõdetud väärtuste poolsumma ulatuses;

| 1.8.1. | seejuures, kui nõue on kehtestatud ainult ühe poole suhtes, siis kahega jagamist ei tehta. Selline nõue kehtib punktide 6.2.6.3, 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3, 6.4.6, puhul ning 3. lisa tabeli 1 märkuse 4 puhul. |
| --- | --- |

1.8.1.

seejuures, kui nõue on kehtestatud ainult ühe poole suhtes, siis kahega jagamist ei tehta. Selline nõue kehtib punktide 6.2.6.3, 6.2.9.1, 6.3.2.1.2, 6.3.2.1.3, 6.4.6, puhul ning 3. lisa tabeli 1 märkuse 4 puhul.

| 1.9. | Süsteemi valgustusüksusi tuleb mõõta ükshaaval,
  seejuures võib aga mõõta üheaegselt kaht või enamat valgustusüksust, mis kuuluvad ühe paigaldusüksuse koosseisu ja mis on varustatud üht tüüpi (reguleeritavate või mittereguleeritavate) valgusallikatega, tingimusel, et need valgustusüksused, nende korpus ja valgust kiirgavad pinnad mahuvad täies ulatuses ristkülikusse, mille pikkus (horisontaalsuunas) ei ületa 300 mm ja laius (vertikaalsuunas) ei ületa 150 mm, ning tingimusel, et üksuse tootja on määratlenud selle nullkeskme. |
| --- | --- |

1.9.

Süsteemi valgustusüksusi tuleb mõõta ükshaaval,

seejuures võib aga mõõta üheaegselt kaht või enamat valgustusüksust, mis kuuluvad ühe paigaldusüksuse koosseisu ja mis on varustatud üht tüüpi (reguleeritavate või mittereguleeritavate) valgusallikatega, tingimusel, et need valgustusüksused, nende korpus ja valgust kiirgavad pinnad mahuvad täies ulatuses ristkülikusse, mille pikkus (horisontaalsuunas) ei ületa 300 mm ja laius (vertikaalsuunas) ei ületa 150 mm, ning tingimusel, et üksuse tootja on määratlenud selle nullkeskme.

| 1.10. | Enne iga uut katset tuleb süsteem viia neutraalasendisse. |
| --- | --- |

1.10.

Enne iga uut katset tuleb süsteem viia neutraalasendisse.

| 1.11. | Süsteem, selle osa või osad tuleb enne katsete alustamist suunata nii, et valgustatud ja valgustamata ala piiri asend vastaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 esitatud nõuetele. Süsteemi osad, mille kohta viiakse läbi eraldi mõõtmised ja mis ei tekita valgustatud ja valgustamata ala piiri, tuleb goniomeetrile paigutada vastavalt taotleja antavatele juhistele (paigaldusasendi kohta). |
| --- | --- |

1.11.

Süsteem, selle osa või osad tuleb enne katsete alustamist suunata nii, et valgustatud ja valgustamata ala piiri asend vastaks käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 2 esitatud nõuetele. Süsteemi osad, mille kohta viiakse läbi eraldi mõõtmised ja mis ei tekita valgustatud ja valgustamata ala piiri, tuleb goniomeetrile paigutada vastavalt taotleja antavatele juhistele (paigaldusasendi kohta).

2.   VALGUSALLIKATEST OLENEVAD MÕÕTETINGIMUSED

| 2.1. | Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate asendatavate hõõglampide puhul:
  Peavad süsteem, selle osa või osad olema varustatud ühe või enama nimipingele 12 V ettenähtud värvitu võrdlushõõglambiga. Katse ajal tuleb hõõglambi klemmidele rakendatav voolupinge seada niisuguseks, et saavutatakse võrdlusvalgusvoog, mis on esitatud eeskirjas nr 37 kirjeldatud andmelehel.
  Süsteem, selle osa või osad loetakse vastuvõetavaks, kui käesoleva eeskirja punkti 6 nõudmised on täidetud vähemalt ühe etalonhõõglambi puhul, mis võib olla esitatud koos süsteemiga. |
| --- | --- |

2.1.

Otseselt sõiduki elektrisüsteemi pingel töötavate asendatavate hõõglampide puhul:

Peavad süsteem, selle osa või osad olema varustatud ühe või enama nimipingele 12 V ettenähtud värvitu võrdlushõõglambiga. Katse ajal tuleb hõõglambi klemmidele rakendatav voolupinge seada niisuguseks, et saavutatakse võrdlusvalgusvoog, mis on esitatud eeskirjas nr 37 kirjeldatud andmelehel.

Süsteem, selle osa või osad loetakse vastuvõetavaks, kui käesoleva eeskirja punkti 6 nõudmised on täidetud vähemalt ühe etalonhõõglambi puhul, mis võib olla esitatud koos süsteemiga.

| 2.2. | Asendatavate gaaslahenduslampide puhul:
  Süsteemid, nende osa või osad, mis on varustatud gaaslahenduslambiga, peavad vastama käesoleva eeskirja asjaomastes lõigetes esitatud fotomeetrilistele nõuetele vähemalt ühe etalonvalgusallika osas, mida on eeskirja 99 kohaselt vanandatud vähemalt 15 tsükli jooksul. Selle gaaslahenduslambi valgusvoog võib erineda eeskirjas nr 99 määratud objektiivsest valgustugevusest.
  Sellisel juhul tuleb mõõdetud fotomeetrilisi väärtusi vastavalt korrigeerida. Mõõdetud tulemusi tuleb enne nõuetekohasuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7. |
| --- | --- |

2.2.

Asendatavate gaaslahenduslampide puhul:

Süsteemid, nende osa või osad, mis on varustatud gaaslahenduslambiga, peavad vastama käesoleva eeskirja asjaomastes lõigetes esitatud fotomeetrilistele nõuetele vähemalt ühe etalonvalgusallika osas, mida on eeskirja 99 kohaselt vanandatud vähemalt 15 tsükli jooksul. Selle gaaslahenduslambi valgusvoog võib erineda eeskirjas nr 99 määratud objektiivsest valgustugevusest.

Sellisel juhul tuleb mõõdetud fotomeetrilisi väärtusi vastavalt korrigeerida. Mõõdetud tulemusi tuleb enne nõuetekohasuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7.

| 2.3. | Otseselt sõiduki elektrisüsteemi nimipingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul:
  Kõik mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampide või muud tüüpi lampide) mõõtmised tuleb läbi viia pingel 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V või vajaduse korral mõnel teisel pingel, mis vastab taotleja poolt määratud sõiduki elektrisüsteemi pingele. Mõõdetud fotomeetrilisi tulemusi tuleb enne nõuetekohasuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7. |
| --- | --- |

2.3.

Otseselt sõiduki elektrisüsteemi nimipingel töötavate mitteasendatavate valgusallikate puhul:

Kõik mitteasendatavate valgusallikatega (hõõglampide või muud tüüpi lampide) mõõtmised tuleb läbi viia pingel 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V või vajaduse korral mõnel teisel pingel, mis vastab taotleja poolt määratud sõiduki elektrisüsteemi pingele. Mõõdetud fotomeetrilisi tulemusi tuleb enne nõuetekohasuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7.

| 2.4. | Asendatavate või mitteasendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhitakse täielikult süsteemi poolt, või spetsiaalse energiaallika abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse eespool punktis 2.3 määratud toitepingeid kõnealuse seadme või energiaallika sisendklemmidele. Katseid läbi viiv laboratoorium võib paluda tootjal talle edastada vastavad spetsiaalsed energiaallikad.
  Mõõdetud fotomeetrilisi tulemusi tuleb enne nõuetele vastavuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7, välja arvatud juhul, kui eelneva punkti 2.2 sätete kohaselt on seda paranduskoefitsienti juba rakendatud. |
| --- | --- |

2.4.

Asendatavate või mitteasendatavate valgusallikate puhul, mis töötavad sõiduki elektrisüsteemi pingest sõltumatult ning mida juhitakse täielikult süsteemi poolt, või spetsiaalse energiaallika abil käivitatavate valgusallikate puhul rakendatakse eespool punktis 2.3 määratud toitepingeid kõnealuse seadme või energiaallika sisendklemmidele. Katseid läbi viiv laboratoorium võib paluda tootjal talle edastada vastavad spetsiaalsed energiaallikad.

Mõõdetud fotomeetrilisi tulemusi tuleb enne nõuetele vastavuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7, välja arvatud juhul, kui eelneva punkti 2.2 sätete kohaselt on seda paranduskoefitsienti juba rakendatud.

| 2.5. | LED-mooduli(te) mõõtmised tehakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V pingel, kui käesoleva eeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti. LED-moodulit/mooduleid, mida käitatakse valgusallika elektroonilise juhtseadisega, mõõdetakse vastavalt tüübikinnituse taotleja esitatud teabele.
  Mõõdetud fotomeetrilisi tulemusi tuleb enne nõuetekohasuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7. |
| --- | --- |

2.5.

LED-mooduli(te) mõõtmised tehakse vastavalt 6,75 V, 13,5 V või 28,0 V pingel, kui käesoleva eeskirjaga ei ole ette nähtud teisiti. LED-moodulit/mooduleid, mida käitatakse valgusallika elektroonilise juhtseadisega, mõõdetakse vastavalt tüübikinnituse taotleja esitatud teabele.

Mõõdetud fotomeetrilisi tulemusi tuleb enne nõuetekohasuse kontrollimist korrutada koefitsiendiga 0,7.

3.   MÕÕTMISTINGIMUSED KURVIVALGUSTUSREŽIIMI KORRAL

| 3.1. | Süsteemi, selle osa või osade puhul, mis hõlmavad kurvivalgustusrežiimi, kohaldatakse käesoleva eeskirja punktide 6.2 (lähituled) ja/või 6.3 (kaugtuled) sätteid, võttes alati arvesse sõiduki pöörderaadiust. Veekindluse suhtes tuleb rakendada järgmist menetlust.






  3.1.1. | Süsteemi katsetatakse neutraalasendis (rool asub keskasendis) ning lisaks sellele olukordades, kus sõiduki pöörderaadius on kõige väiksem nii paremale kui vasakule poole, kasutades seejuures vajadusel signaaligeneraatorit.






  3.1.1.1. | Kõikide 1. ja 2. kategooria kurvivalgustusrežiimide puhul tuleb ilma valgusvihu uue horisontaalsuunalise ümberpaigutamiseta kontrollida vastavust käesoleva eeskirja punktidele 6.2.6.2, 6.2.6.3 ja 6.2.6.5.1. |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Süsteemi, selle osa või osade puhul, mis hõlmavad kurvivalgustusrežiimi, kohaldatakse käesoleva eeskirja punktide 6.2 (lähituled) ja/või 6.3 (kaugtuled) sätteid, võttes alati arvesse sõiduki pöörderaadiust. Veekindluse suhtes tuleb rakendada järgmist menetlust.

3.1.1.

Süsteemi katsetatakse neutraalasendis (rool asub keskasendis) ning lisaks sellele olukordades, kus sõiduki pöörderaadius on kõige väiksem nii paremale kui vasakule poole, kasutades seejuures vajadusel signaaligeneraatorit.

3.1.1.1.

Kõikide 1. ja 2. kategooria kurvivalgustusrežiimide puhul tuleb ilma valgusvihu uue horisontaalsuunalise ümberpaigutamiseta kontrollida vastavust käesoleva eeskirja punktidele 6.2.6.2, 6.2.6.3 ja 6.2.6.5.1.

| 3.1.1.2. | Vastavust käesoleva eeskirja punktidele 6.2.6.1 ja 6.3 tuleb vajadusel kontrollida järgmistel juhtudel:






  a) | kui tegemist on 2. kategooria kurvivalgustusega, mille puhul horisontaalset ümberpaigutamist ei toimu; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2.

Vastavust käesoleva eeskirja punktidele 6.2.6.1 ja 6.3 tuleb vajadusel kontrollida järgmistel juhtudel:

a)

kui tegemist on 2. kategooria kurvivalgustusega, mille puhul horisontaalset ümberpaigutamist ei toimu;

| b) | kui tegemist on 1. kategooria kurvivalgustusega, mille puhul kaugtule kurvivalgustusvihk suunatakse pärast asjaomase paigaldusüksuse horisontaalset ümberpaigutamist (näiteks goniomeetri abil) vastassuunda. |
| --- | --- |

b)

kui tegemist on 1. kategooria kurvivalgustusega, mille puhul kaugtule kurvivalgustusvihk suunatakse pärast asjaomase paigaldusüksuse horisontaalset ümberpaigutamist (näiteks goniomeetri abil) vastassuunda.

| 3.1.2. | 1. või 2. kategooria kurvivalgustuse katsetamisel sõiduki pöörderaadiuse korral, mis erineb eespool punktis 3.1.1 määratletust, tuleb veenduda, et valguse jaotus on ühtlane ning ei põhjusta liigset pimestamist. Pärast selles veendumist tuleb kontrollida vastavust käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 1 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

3.1.2.

1. või 2. kategooria kurvivalgustuse katsetamisel sõiduki pöörderaadiuse korral, mis erineb eespool punktis 3.1.1 määratletust, tuleb veenduda, et valguse jaotus on ühtlane ning ei põhjusta liigset pimestamist. Pärast selles veendumist tuleb kontrollida vastavust käesoleva eeskirja 3. lisa tabelis 1 esitatud nõuetele.

---

10. LISA

KIRJELDUSTE VORMID

Maksimaalne formaat: A4 (210 × 297 mm)

KOHANDUVATE ESITULEDE SÜSTEEMI KIRJELDUSE VORM NR 1

Süsteemi funktsioonidele ja töörežiimidele vastavad kohanduvate esitulede süsteemi juhtsignaalid

| AFS juhtsignaal | Funktsioonid või režiim(id), mida signaal mõjutab (1) | tehnilised parameetrid (2)

  (vajaduse korral kasuta eraldi lehte) |
| --- | --- | --- |
| Lähituli | Kaugtuli |
| C-klass | V-klass | E-klass | W-klassklass |
| Puudub/vaikimisi | | | | |  | |
| Signaal V |  |  |  |  |  | |
| Signaal E |  |  |  |  |  | |
| Signaal W |  |  |  |  |  | |
| Signaal T |  |  |  |  |  | |
| Muud signaalid (3) |  |  |  |  |  | |

AFS juhtsignaal

Funktsioonid või režiim(id), mida signaal mõjutab (1)

tehnilised parameetrid (2)

(vajaduse korral kasuta eraldi lehte)

Lähituli

Kaugtuli

C-klass

V-klass

E-klass

W-klassklass

Puudub/vaikimisi

Image



Signaal V











Signaal E











Signaal W











Signaal T











Muud signaalid (3)











KOHANDUVATE ESITULEDE SÜSTEEMI KIRJELDUSE VORM NR 2

Valgustusüksuste valgustatud ja valgustamata alade piirid, reguleerimisvahendid ja reguleerimismenetlused

| Valgustus-üksuse number (4) | Valgustatud ja valgustamata ala piir (5) | Reguleerimisvahend | Täiendavad omadused ja nõudmised (kui neid on) (8) |
| --- | --- | --- | --- |
| Valgustusüksus tekitab ühe või mitu valgustatud ja valgustamata ala piiri või osa sellest | vertikaalne | horisontaalne |
| Vastavalt käesoleva eeskirja 8. lisale (6) | Kohaldatakse käesoleva eeskirja lõiget 6.4.6 (6) | Üksik („põhiline”) (6)
   (9) | Seotud „põhilise” üksusega nr (7) | Üksik („põhiline”) (6)
   (9) | Seotud „põhilise” üksusega nr (7) |
| 1 | jah/ei | jah/ei | jah/ei | ... | jah/ei | ... | |
| 2 | jah/ei | jah/ei | jah/ei | ... | jah/ei | ... | |
| 3 | jah/ei | jah/ei | jah/ei | ... | jah/ei | ... | |
| 4 | jah/ei | jah/ei | jah/ei | ... | jah/ei | ... | |
| 5 | jah/ei | jah/ei | jah/ei | ... | jah/ei | ... | |
| 6 | jah/ei | jah/ei | jah/ei | ... | jah/ei | ... | |
| 7 | jah/ei | jah/ei | jah/ei | ... | jah/ei | ... | |

Valgustus-üksuse number (4)

Valgustatud ja valgustamata ala piir (5)

Reguleerimisvahend

Täiendavad omadused ja nõudmised (kui neid on) (8)

Valgustusüksus tekitab ühe või mitu valgustatud ja valgustamata ala piiri või osa sellest

vertikaalne

horisontaalne

Vastavalt käesoleva eeskirja 8. lisale (6)

Kohaldatakse käesoleva eeskirja lõiget 6.4.6 (6)

Üksik („põhiline”) (6)
   (9)

Seotud „põhilise” üksusega nr (7)

Üksik („põhiline”) (6)
   (9)

Seotud „põhilise” üksusega nr (7)

1

jah/ei

jah/ei

jah/ei

...

jah/ei

...

2

jah/ei

jah/ei

jah/ei

...

jah/ei

...

3

jah/ei

jah/ei

jah/ei

...

jah/ei

...

4

jah/ei

jah/ei

jah/ei

...

jah/ei

...

5

jah/ei

jah/ei

jah/ei

...

jah/ei

...

6

jah/ei

jah/ei

jah/ei

...

jah/ei

...

7

jah/ei

jah/ei

jah/ei

...

jah/ei

...

---

(1)  Märkida ristiga asjaomasele kombinatsioonile vastavad ruudud.

(2)  Edastatav teave:

| a) | füüsikalised omadused (elektrivool/pinge, optilised, mehaanilised, hüdraulilised, pneumaatilised jne omadused); |
| --- | --- |

a)

füüsikalised omadused (elektrivool/pinge, optilised, mehaanilised, hüdraulilised, pneumaatilised jne omadused);

| b) | informatsiooni laad (pidev/analoog, binaarne, numbriliselt kodeeritud jne); |
| --- | --- |

b)

informatsiooni laad (pidev/analoog, binaarne, numbriliselt kodeeritud jne);

| c) | kronoloogilised andmed (ajakonstant, resolutsioon jne); |
| --- | --- |

c)

kronoloogilised andmed (ajakonstant, resolutsioon jne);

| d) | signaali olek, kui on täidetud eeskirja nr 48 punktis 6.22.7.4 määratud tingimused; |
| --- | --- |

d)

signaali olek, kui on täidetud eeskirja nr 48 punktis 6.22.7.4 määratud tingimused;

| e) | signaali olek süsteemi häire korral (võrreldes olekuga süsteemi sisendis); |
| --- | --- |

e)

signaali olek süsteemi häire korral (võrreldes olekuga süsteemi sisendis);

(3)  Vastavalt taotlejate soovile kasutada vajadusel eraldi lehte.

(4)  Süsteemi iga valgustusüksuse tunnusnumber vastavalt käesoleva eeskirja 1. lisale ja vastavalt käesoleva eeskirja punktis 2.2.1 esitatud visandile, vajaduse korral kasutada täiendavaid eraldi lehti.

(5)  Vastavalt eeskirja nr 48 punkti 6.22.6.1.2 nõuetele.

(6)  Mittevajalik maha tõmmata.

(7)  Vajaduse korral ära näidata valgustusüksuste arv.

(8)  Näiteks valgustusüksuste või valgustusüksuste kogumite reguleerimise järjekord või täiendavad reguleerimismeetodeid käsitlevad nõudmised.

(9)  „Peamise” valgustusüksuse reguleerimine võib tuua kaasa vajaduse ühe või enama muu valgustusüksuse reguleerimise järele.

---

11. LISA

LED-moodulite ja LED-mooduleid sisaldavate kohalduvate esitulede süsteemide suhtes kohaldatavad nõuded

1.   ÜLDNÕUDED

| 1.1. | Iga esitatud LED-mooduli näidis peab vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele, kui seda katsetatakse esitatud valgusallika elektroonilise juhtseadisega (kui see on olemas). |
| --- | --- |

1.1.

Iga esitatud LED-mooduli näidis peab vastama käesoleva eeskirja asjakohastele nõuetele, kui seda katsetatakse esitatud valgusallika elektroonilise juhtseadisega (kui see on olemas).

| 1.2. | LED-mooduli(te) konstruktsioon peab olema selline, et tavapärase kasutuse korral oleks tagatud tema töökindlus. Nende ehituses ega tootmises ei tohi olla puudusi. LED-moodul loetakse katsetamisel läbikukkunuks, kui üks selle valgusdioodidest ei põle. |
| --- | --- |

1.2.

LED-mooduli(te) konstruktsioon peab olema selline, et tavapärase kasutuse korral oleks tagatud tema töökindlus. Nende ehituses ega tootmises ei tohi olla puudusi. LED-moodul loetakse katsetamisel läbikukkunuks, kui üks selle valgusdioodidest ei põle.

| 1.3. | LED-moodulid peavad olema avamiskindlad. |
| --- | --- |

1.3.

LED-moodulid peavad olema avamiskindlad.

| 1.4. | Eemaldatavad LED-moodulid peavad olema sellise ehitusega, et:






  1.4.1. | kui LED-moodul eemaldatakse ja asendatakse taotleja esitatud teise mooduliga, mis kannab samasugust valgusallika mooduli tunnuskoodi, peavad kohanduvate esitulede süsteemi fotomeetrilised nõuded olema täidetud; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Eemaldatavad LED-moodulid peavad olema sellise ehitusega, et:

1.4.1.

kui LED-moodul eemaldatakse ja asendatakse taotleja esitatud teise mooduliga, mis kannab samasugust valgusallika mooduli tunnuskoodi, peavad kohanduvate esitulede süsteemi fotomeetrilised nõuded olema täidetud;

| 1.4.2. | samas laternakorpuses asuvad erinevate valgusallika tunnuskoodidega LED-moodulid ei tohi olla vastastikku vahetatavad. |
| --- | --- |

1.4.2.

samas laternakorpuses asuvad erinevate valgusallika tunnuskoodidega LED-moodulid ei tohi olla vastastikku vahetatavad.

2.   TOOTMINE

| 2.1. | LED-mooduli valgusdioodid peavad olema varustatud sobivate kinnitusdetailidega. |
| --- | --- |

2.1.

LED-mooduli valgusdioodid peavad olema varustatud sobivate kinnitusdetailidega.

| 2.2. | Kinnitusdetailid peavad olema tugevad ning valgusdioodide ja LED-mooduli külge kindlalt kinnitatud. |
| --- | --- |

2.2.

Kinnitusdetailid peavad olema tugevad ning valgusdioodide ja LED-mooduli külge kindlalt kinnitatud.

3.   KATSETINGIMUSED

3.1.   Kohaldamine

| 3.1.1. | Kõiki näidiseid tuleb katsetada alljärgneva punkti 4 kohaselt. |
| --- | --- |

3.1.1.

Kõiki näidiseid tuleb katsetada alljärgneva punkti 4 kohaselt.

| 3.1.2. | LED-mooduli valgusallikad on valguskiirgusdioodid (LED), nagu määratud eeskirja nr 48 punktis 2.7.1 eelkõige seoses nähtavat kiirgust tekitava elemendiga. Muud liiki valgusallikad ei ole lubatud. |
| --- | --- |

3.1.2.

LED-mooduli valgusallikad on valguskiirgusdioodid (LED), nagu määratud eeskirja nr 48 punktis 2.7.1 eelkõige seoses nähtavat kiirgust tekitava elemendiga. Muud liiki valgusallikad ei ole lubatud.

3.2.   Töönõuded

3.2.1.   LED-mooduli töötingimused

Kõiki näidiseid tuleb katsetada käesoleva eeskirja punktidega 6.1.4 ja 6.1.5 ettenähtud tingimustel. Kui käesoleva lisaga ei ole ette nähtud teisiti, tuleb LED-mooduleid katsetada tootja esitatud kohanduvate esitulede süsteemis.

3.2.2.   Ümbritseva keskkonna temperatuur

Elektriliste ja fotomeetriliste näitajate mõõtmiseks peab kohanduvate esitulede süsteem töötama kuivas ja tuulevaikses keskkonnas, mille temperatuur on 23 °C ± 5 °C.

3.3.   Vanandamine

Tüübikinnituse taotleja taotluse korral lastakse LED-moodulil enne käesoleva eeskirja kohaste katsete tegemist 15 tundi töötada ja siis välisõhu temperatuurini maha jahtuda.

4.   ERINÕUDED JA KATSED

4.1.   Värvusedastus

4.1.1.   Punase värvuse sisaldus

Lisaks käesoleva eeskirja 7. punktis kirjeldatud mõõtmistele:

LED-mooduli või LED-moodulit/-mooduleid sisaldava kohanduvate esitulede süsteemi valguse punase värvuse miinimumsisaldus olema järgmine:

Formula

kus:

| Ee(λ) | (ühik: W) | on kiiritustiheduse spektraaljaotus; |
| --- | --- | --- |
| V(λ) | (ühik: 1) | on spektraalne valgusefektiivsus; |
| (λ) | (ühik: nm) | on lainepikkus. |

Ee(λ)

(ühik: W)

on kiiritustiheduse spektraaljaotus;

V(λ)

(ühik: 1)

on spektraalne valgusefektiivsus;

(λ)

(ühik: nm)

on lainepikkus.

See väärtus arvutatakse ühenanomeetriseid vahemikke kasutades.

4.2.   Ultraviolettkiirgus

Madala ultraviolettkiirgusega LED-mooduli ultraviolettkiirgus peab olema järgmine:

Formula

kus:

S(λ)(ühik: 1) on spektraalne kaalumisfunktsioon;

| km | = | 683 lm/W on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus. |
| --- | --- | --- |

km

=

683 lm/W on kiirguse valgusefektiivsuse suurim väärtus.

(Teiste tähiste määratlusi vaata punktist 4.1.1.)

See väärtus arvutatakse ühenanomeetriseid vahemikke kasutades. Ultraviolettkiirgust tuleb kaaluda allpool toodud ultraviolettkiirguse tabelis esitatud väärtuste kohaselt.

| λ | S(λ) |
| --- | --- |
| 250 | 0,430 |
| 255 | 0,520 |
| 260 | 0,650 |
| 265 | 0,810 |
| 270 | 1,000 |
| 275 | 0,960 |
| 280 | 0,880 |
| 285 | 0,770 |
| 290 | 0,640 |
| 295 | 0,540 |
| 300 | 0,300 |
| 305 | 0,060 |
| 310 | 0,015 |
| 315 | 0,003 |
| 320 | 0,001 |
| 325 | 0,00050 |
| 330 | 0,00041 |
| 335 | 0,00034 |
| 340 | 0,00028 |
| 345 | 0,00024 |
| 350 | 0,00020 |
| 355 | 0,00016 |
| 360 | 0,00013 |
| 365 | 0,00011 |
| 370 | 0,00009 |
| 375 | 0,000077 |
| 380 | 0,000064 |
| 385 | 0,000530 |
| 390 | 0,000044 |
| 395 | 0,000036 |
| 400 | 0,000030 |

λ

S(λ)

250

0,430

255

0,520

260

0,650

265

0,810

270

1,000

275

0,960

280

0,880

285

0,770

290

0,640

295

0,540

300

0,300

305

0,060

310

0,015

315

0,003

320

0,001

325

0,00050

330

0,00041

335

0,00034

340

0,00028

345

0,00024

350

0,00020

355

0,00016

360

0,00013

365

0,00011

370

0,00009

375

0,000077

380

0,000064

385

0,000530

390

0,000044

395

0,000036

400

0,000030

Ultraviolettkiirguse tabel: väärtused vastavalt rahvusvahelise kiirguskaitse assotsiatsiooni (IRPA) rahvusvahelise mitteioniseeriva kiirguse komitee (INIRC) suunistele ultraviolettkiirgusega kokkupuutumise piiramise kohta. Valitud lainepikkused (nanomeetrites) on representatiivsed; muud väärtused tuleb interpoleerida.

4.3.   Temperatuuri püsivus

4.3.1.   Valgustatus

| 4.3.1.1. | Iga olemasoleva lähitule klassi ja kaugtulede fotomeetrilised mõõtmised tehakse pärast vastavate valgusallikate üheminutilist tööd. Mõõtmised tuleb järgmistes katsepunktides:







  lähitule puhul | : | 50V |
| --- | --- | --- | --- |
| kaugtule puhul | : | HV |

4.3.1.1.

Iga olemasoleva lähitule klassi ja kaugtulede fotomeetrilised mõõtmised tehakse pärast vastavate valgusallikate üheminutilist tööd. Mõõtmised tuleb järgmistes katsepunktides:

lähitule puhul

:

50V

kaugtule puhul

:

HV

| 4.3.1.2. | Punktis 4.3.1.1 nimetatud valgustusüksused peavad töötama kuni fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamiseni; see tingimus loetakse täidetuks, kui fotomeetrilise väärtuse kõikumine punktis 4.3.1.1 osutatud katsepunktides on mis tahes 15minutilisel ajavahemikul alla 3 %. Pärast fotomeetrilise püsivuse saavutamist tehakse konkreetse seadisega seotud nõuete kohased täielikud fotomeetrilised mõõtmised ja määratakse fotomeetrilised väärtused kõigis nõutud katsepunktides. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

Punktis 4.3.1.1 nimetatud valgustusüksused peavad töötama kuni fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamiseni; see tingimus loetakse täidetuks, kui fotomeetrilise väärtuse kõikumine punktis 4.3.1.1 osutatud katsepunktides on mis tahes 15minutilisel ajavahemikul alla 3 %. Pärast fotomeetrilise püsivuse saavutamist tehakse konkreetse seadisega seotud nõuete kohased täielikud fotomeetrilised mõõtmised ja määratakse fotomeetrilised väärtused kõigis nõutud katsepunktides.

| 4.3.1.3. | Punktis 4.3.1.1 nimetatud katsepunktide jaoks tuleb arvutada esialgu pärast üheminutilist töötamist ja seejärel pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist mõõdetud fotomeetriliste väärtuste. Saadud suhtarvu tuleb kohaldada kõigi ülejäänud katsepunktide suhtes, et määrata nende fotomeetrilised väärtused pärast üheminutilist töötamist. |
| --- | --- |

4.3.1.3.

Punktis 4.3.1.1 nimetatud katsepunktide jaoks tuleb arvutada esialgu pärast üheminutilist töötamist ja seejärel pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist mõõdetud fotomeetriliste väärtuste. Saadud suhtarvu tuleb kohaldada kõigi ülejäänud katsepunktide suhtes, et määrata nende fotomeetrilised väärtused pärast üheminutilist töötamist.

| 4.3.1.4. | Ühe minuti järel ja pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist määratud valgustatuse väärtused peavad vastama kohaldatavatele fotomeetrilistele nõuetele. |
| --- | --- |

4.3.1.4.

Ühe minuti järel ja pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist määratud valgustatuse väärtused peavad vastama kohaldatavatele fotomeetrilistele nõuetele.

4.3.2.   Värvus

Kiiratava valguse värvus, mida mõõdetakse pärast üheminutilist tööd ja pärast fotomeetriliste näitajate püsivuse saavutamist käesoleva lisa punkti 4.3.1.2 kohaselt, peab mõlemal juhul jääma nõutavatesse värvuspiiridesse.

5.   Lihtlähituld kiirgava(te) LED-mooduli(te) objektiivne valgusvoog tuleb mõõta järgmiselt.

| 5.1. | LED-moodul(id) tuleb seadistada vastavalt käesoleva eeskirja punktis 2.2.2 sätestatud tehnilisele kirjeldusele. Taotleja nõudmisel eemaldab tehniline teenistus tööriistade abil optilised elemendid (teisese optika). Neid toiminguid ja allpool kirjeldatud mõõtmise ajal esinenud tingimusi tuleb kirjeldada katsearuandes. |
| --- | --- |

5.1.

LED-moodul(id) tuleb seadistada vastavalt käesoleva eeskirja punktis 2.2.2 sätestatud tehnilisele kirjeldusele. Taotleja nõudmisel eemaldab tehniline teenistus tööriistade abil optilised elemendid (teisese optika). Neid toiminguid ja allpool kirjeldatud mõõtmise ajal esinenud tingimusi tuleb kirjeldada katsearuandes.

| 5.2. | Taotleja esitab valgusallika elektroonilise juhtseadise olemasolul koos sellega kolm LED-moodulit kõigist tüüpidest ja piisavad juhendid. |
| --- | --- |

5.2.

Taotleja esitab valgusallika elektroonilise juhtseadise olemasolul koos sellega kolm LED-moodulit kõigist tüüpidest ja piisavad juhendid.

Esitada võib asjakohase termoregulatsiooni seadme (nt jahuti), et simuleerida sarnaseid soojustingimusi, kui on vastavas kohanduvate esitulede süsteemis.

Enne katset lastakse igal LED-moodulil töötada vähemalt 72 tundi samadel tingimustel, nagu on vastavas kohanduvate esitulede süsteemis.

Kui kasutatakse Ulbrichti kuuli, peab kuuli läbimõõt olema vähemalt üks meeter ja vähemalt kümme korda suurem suurimast LED-mooduli mõõdust, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem. Valgustugevust võib mõõta ka liitmise teel, kasutades goniofotomeetrit. Arvesse tuleb võtta Rahvusvahelise Valgustuse Komisjoni (CIE) väljaanne nr 84 – 1989 ettekirjutusi seoses toatemperatuuri, asukohaga jne.

LED-moodulil lastakse umbes üks tund töötada goniofotomeetris või kinnise kupli all.

Valgustugevust mõõdetakse, kui on saavutatud stabiilsus, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4.3.1.2.

Iga LED-mooduli tüübi kolme näidise mõõtmistulemuste keskmine loetakse selle tüübi objektiivseks valgusvooks.

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 24.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 222/62 |
| --- | --- | --- | --- |

24.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 222/62

---

KOMISJONI OTSUS,

17. september 2008,

riigiabi C 61/07 (ex NN 71/07) kohta – Kreeka äriühingud Olympic Airways Services / Olympic Airlines

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 5073 all)

(Ainult kreekakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/459/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool osutatud artiklitele (1) ja võttes arvesse neid märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 19. detsembri 2007. aasta kirjaga teavitas komisjon Kreekat oma otsusest algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses mitme rahavoo ja ülekandega, mille puhul kahtlustati, et tegemist on äriühingutele Olympic Airways Services SA ja Olympic Airlines SA rahastamiseks ja tegevuseks antud riigiabiga. |
| --- | --- |

(1)

19. detsembri 2007. aasta kirjaga teavitas komisjon Kreekat oma otsusest algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses mitme rahavoo ja ülekandega, mille puhul kahtlustati, et tegemist on äriühingutele Olympic Airways Services SA ja Olympic Airlines SA rahastamiseks ja tegevuseks antud riigiabiga.

| (2) | 14. jaanuaril 2008 taotles Kreeka vastamise tähtaja pikendamist, millega komisjon nõustus. Kreeka esitas oma märkused 13. veebruaril 2008. |
| --- | --- |

(2)

14. jaanuaril 2008 taotles Kreeka vastamise tähtaja pikendamist, millega komisjon nõustus. Kreeka esitas oma märkused 13. veebruaril 2008.

| (3) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta oma märkused ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta oma märkused ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamise kuupäeva.

| (4) | Komisjon sai huvitatud isikutelt sellekohased märkused. 9. aprillil 2008 edastas komisjon märkused elektronposti teel Kreekale. Kreekale anti võimalus nendele märkustele vastata ning komisjon sai Kreeka märkused 13. mail 2008 saadetud elektronkirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon sai huvitatud isikutelt sellekohased märkused. 9. aprillil 2008 edastas komisjon märkused elektronposti teel Kreekale. Kreekale anti võimalus nendele märkustele vastata ning komisjon sai Kreeka märkused 13. mail 2008 saadetud elektronkirjaga.

2.   ASJAOLUDE KIRJELDUS

2.1.   Asjaosalised

2.1.1.   Äriühing Olympic Airways Services SA

| (5) | Olympic Airways Services SA on äriühingu praegune nimi, varem oli see tuntud nime all Olympic Airways SA (3). Äriühing tegeleb eelkõige lendude maapealse teenindamise ning õhusõidukite hooldus- ja tehniliste teenuste pakkumisega Kreekas ega käita õhusõidukeid. Äriühing on täielikult riigi omandis. |
| --- | --- |

(5)

Olympic Airways Services SA on äriühingu praegune nimi, varem oli see tuntud nime all Olympic Airways SA (3). Äriühing tegeleb eelkõige lendude maapealse teenindamise ning õhusõidukite hooldus- ja tehniliste teenuste pakkumisega Kreekas ega käita õhusõidukeid. Äriühing on täielikult riigi omandis.

2.1.2.   Äriühing Olympic Airlines SA

| (6) | Äriühing Olympic Airlines SA alustas oma tegevust 2003. aasta detsembris ning see moodustati äriühingu Olympic Airways lennundusega tegelevate filiaalide liitmisel. Äriühing teenindab ELi-siseseid ja mandritevahelisi regulaarlennuliine Kreeka piires. Äriühing on täielikult riigi omanduses (4). |
| --- | --- |

(6)

Äriühing Olympic Airlines SA alustas oma tegevust 2003. aasta detsembris ning see moodustati äriühingu Olympic Airways lennundusega tegelevate filiaalide liitmisel. Äriühing teenindab ELi-siseseid ja mandritevahelisi regulaarlennuliine Kreeka piires. Äriühing on täielikult riigi omanduses (4).

2.2.   Uuritavad meetmed

| (7) | Menetluse algatamise otsuses uuriti nelja järgmist valdkonda:






  — | võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airways Services SA võlgade ajatamise teel: Kreeka Vabariik võib olla andnud äriühingule Olympic Airways alates 2005. aasta jaanuarist ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi kõnealuse äriühingu maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade jätkuva ajatamise teel (5); |
| --- | --- | --- |

(7)

Menetluse algatamise otsuses uuriti nelja järgmist valdkonda:

—

võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airways Services SA võlgade ajatamise teel: Kreeka Vabariik võib olla andnud äriühingule Olympic Airways alates 2005. aasta jaanuarist ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi kõnealuse äriühingu maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade jätkuva ajatamise teel (5);

| — | võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airways Services SA vahekohtuotsuste kaudu: Kreeka Vabariik võib olla andnud äriühingule Olympic Airways Services ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi mitme vahekohtuotsusega seoses tehtud maksete kaudu. Kõnealused otsused tulenevad kõnealuse äriühingu poolt riigi vastu esitatud mitme kahjunõude menetlemisest; |
| --- | --- |

—

võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airways Services SA vahekohtuotsuste kaudu: Kreeka Vabariik võib olla andnud äriühingule Olympic Airways Services ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi mitme vahekohtuotsusega seoses tehtud maksete kaudu. Kõnealused otsused tulenevad kõnealuse äriühingu poolt riigi vastu esitatud mitme kahjunõude menetlemisest;

| — | võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airlines SA: Kreeka Vabariik võib olla andnud alates 2005. aasta juunist ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi õhusõidukite rendimaksete kaudu ning kõnealuse, riigi omandis oleva võlgades äriühingu vastu esitatud võlanõuete (sh maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustused) täitmisele pööramata jätmise teel (6); |
| --- | --- |

—

võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airlines SA: Kreeka Vabariik võib olla andnud alates 2005. aasta juunist ebaseaduslikku ja ühisturuga kokkusobimatut riigiabi õhusõidukite rendimaksete kaudu ning kõnealuse, riigi omandis oleva võlgades äriühingu vastu esitatud võlanõuete (sh maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustused) täitmisele pööramata jätmise teel (6);

| — | võimalik riigiabi äriühingutele Olympic Airways Services SA ja Olympic Airlines erikaitsena võlausaldajate eest: see tähendab, et ükski eraõiguslik võlausaldaja ei või Kreekas ega välismaal võtta õiguslikke meetmeid ega individuaalseid või kollektiivseid täitemeetmeid (sh ettevaatusabinõud ja ettekirjutused) kummagi äriühingu suhtes. Kõnealust õiguskaitset ei anta Kreekas ühelegi teisele majandusüksusele, see on eriomane üksnes nendele äriühingutele. Kõik teised sellist võlausaldajatevastast kaitset otsivad äriühingud Kreekas peaksid minema pankrotti. |
| --- | --- |

—

võimalik riigiabi äriühingutele Olympic Airways Services SA ja Olympic Airlines erikaitsena võlausaldajate eest: see tähendab, et ükski eraõiguslik võlausaldaja ei või Kreekas ega välismaal võtta õiguslikke meetmeid ega individuaalseid või kollektiivseid täitemeetmeid (sh ettevaatusabinõud ja ettekirjutused) kummagi äriühingu suhtes. Kõnealust õiguskaitset ei anta Kreekas ühelegi teisele majandusüksusele, see on eriomane üksnes nendele äriühingutele. Kõik teised sellist võlausaldajatevastast kaitset otsivad äriühingud Kreekas peaksid minema pankrotti.

| (8) | Võimalikku riigiabi äriühingule Olympic Airways Services vahekohtuotsuste kaudu on vaja üksikasjalikumalt uurida. Seetõttu on see välja jäetud käesoleva otsuse kohaldamisalast ning seda käsitletakse eraldi hilisemas komisjoni otsuses. |
| --- | --- |

(8)

Võimalikku riigiabi äriühingule Olympic Airways Services vahekohtuotsuste kaudu on vaja üksikasjalikumalt uurida. Seetõttu on see välja jäetud käesoleva otsuse kohaldamisalast ning seda käsitletakse eraldi hilisemas komisjoni otsuses.

2.2.1.   Äriühingu Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlad alates 2004. aasta detsembrist

| (9) | Oma 2005. aasta otsuses tuvastas komisjon toimimisviisi, mille puhul riik ei nõudnud äriühingult Olympic Airways maksetähtaja saabumisel maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustuste täitmist; äriühingu võlg leidis tõendamist, kuid riik ei nõudnud seda sisse. Aja möödudes tegi äriühing makseid osade kaupa (7). 2005. aasta otsuses järeldas komisjon, et äriühingu Olympic Airways maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustuste täitmisega viivitamine või alatäitmine tõi kõnealuse äriühingu rahavoole riigi arvel kasu. |
| --- | --- |

(9)

Oma 2005. aasta otsuses tuvastas komisjon toimimisviisi, mille puhul riik ei nõudnud äriühingult Olympic Airways maksetähtaja saabumisel maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustuste täitmist; äriühingu võlg leidis tõendamist, kuid riik ei nõudnud seda sisse. Aja möödudes tegi äriühing makseid osade kaupa (7). 2005. aasta otsuses järeldas komisjon, et äriühingu Olympic Airways maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustuste täitmisega viivitamine või alatäitmine tõi kõnealuse äriühingu rahavoole riigi arvel kasu.

| (10) | 2005. aasta otsuses (selle artiklis 3) kohustas komisjon Kreekat „viivitamata peatama kõik abimaksed äriühingutele Olympic Airways ja Olympic Airlines”. Komisjon nõudis Kreeka ametiasutustelt korduvalt (8) teabe esitamist selle kohta, kuidas on Kreeka rakendanud seda otsuse nõuet. Komisjon nõudis ka teabe esitamist komisjoni talitustele seoses kõnealuse äriühingu poolt riigile makstud maksude ja sotsiaalkindlustusmaksetega. Hoolimata sellistest korduvatest konkreetsetest nõuetest ei ole Kreeka ametiasutused esitanud vastavat teavet. |
| --- | --- |

(10)

2005. aasta otsuses (selle artiklis 3) kohustas komisjon Kreekat „viivitamata peatama kõik abimaksed äriühingutele Olympic Airways ja Olympic Airlines”. Komisjon nõudis Kreeka ametiasutustelt korduvalt (8) teabe esitamist selle kohta, kuidas on Kreeka rakendanud seda otsuse nõuet. Komisjon nõudis ka teabe esitamist komisjoni talitustele seoses kõnealuse äriühingu poolt riigile makstud maksude ja sotsiaalkindlustusmaksetega. Hoolimata sellistest korduvatest konkreetsetest nõuetest ei ole Kreeka ametiasutused esitanud vastavat teavet.

| (11) | Komisjoni talitustele ei ole esitatud teavet ega kinnitust selle kohta, et kõnealused äriühingud tasuvad oma maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgu täies ulatuses ja õigeaegselt, ning Kreeka ametiasutuste poolt komisjonile ja Euroopa kohtutele esitatud teabe põhjal võib oletada, et äriühingud Olympic Airways Services ja Olympic Airlines ei suuda tasuda ega tasu oma üha kasvavaid võlgu riigiasutustele. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni talitustele ei ole esitatud teavet ega kinnitust selle kohta, et kõnealused äriühingud tasuvad oma maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgu täies ulatuses ja õigeaegselt, ning Kreeka ametiasutuste poolt komisjonile ja Euroopa kohtutele esitatud teabe põhjal võib oletada, et äriühingud Olympic Airways Services ja Olympic Airlines ei suuda tasuda ega tasu oma üha kasvavaid võlgu riigiasutustele.

| (12) | 30. oktoobri 2006. aasta kirjaga (9) esitasid Kreeka ametiasutused komisjoni talitustele „sõltumatu hindaja”13. juuni 2006. aasta kirja pealkirjaga „Progressive Finance” („Progressiivne rahandus”) äriühingu Olympic Airways finantsolukorra kohta. Ekspert tugines oma hinnangus 2004. aasta bilansile (mida ei esitatud komisjonile) ning 2006. aasta rahavoole. Ekspert järeldas, et tema käsutuses oleva teabe põhjal oli äriühingu negatiivne finantsolukord otseselt seotud selle kohustustega riigi ja sotsiaalkindlustusameti vastu ning lahendamata riigiabiküsimustega. Kirjas „Progressive finance” väideti samuti, et 2006. aasta rahavoo põhjal ei peeta äriühingut krediidivõimeliseks ning sellel ei olnud võimalust laenu saada või teenindada, et maksta tagasi 2005. aasta otsuses kindlaks määratud riigiabi. |
| --- | --- |

(12)

30. oktoobri 2006. aasta kirjaga (9) esitasid Kreeka ametiasutused komisjoni talitustele „sõltumatu hindaja”13. juuni 2006. aasta kirja pealkirjaga „Progressive Finance” („Progressiivne rahandus”) äriühingu Olympic Airways finantsolukorra kohta. Ekspert tugines oma hinnangus 2004. aasta bilansile (mida ei esitatud komisjonile) ning 2006. aasta rahavoole. Ekspert järeldas, et tema käsutuses oleva teabe põhjal oli äriühingu negatiivne finantsolukord otseselt seotud selle kohustustega riigi ja sotsiaalkindlustusameti vastu ning lahendamata riigiabiküsimustega. Kirjas „Progressive finance” väideti samuti, et 2006. aasta rahavoo põhjal ei peeta äriühingut krediidivõimeliseks ning sellel ei olnud võimalust laenu saada või teenindada, et maksta tagasi 2005. aasta otsuses kindlaks määratud riigiabi.

| (13) | Lisaks nõudis Esimese Astme Kohtu president seoses kohtuasjaga T-423/05 R, et äriühing Olympic Airways esitaks kohtule teabe oma suutlikkuse kohta maksta tagasi komisjoni poolt kindlaks määratud riigiabi ning võlgnevuse taseme kohta. |
| --- | --- |

(13)

Lisaks nõudis Esimese Astme Kohtu president seoses kohtuasjaga T-423/05 R, et äriühing Olympic Airways esitaks kohtule teabe oma suutlikkuse kohta maksta tagasi komisjoni poolt kindlaks määratud riigiabi ning võlgnevuse taseme kohta.

| (14) | 27. novembri 2006. aasta kirjaga esitas äriühing kohtule sõltumatu eksperdi PriceWaterhouseCoopers’i aruande võimaluse kohta maksta abi tagasi osade kaupa ning hinnangu abi kohta, mis on tagasi makstud pärast komisjoni 2002. ja 2005. aasta negatiivset otsust. |
| --- | --- |

(14)

27. novembri 2006. aasta kirjaga esitas äriühing kohtule sõltumatu eksperdi PriceWaterhouseCoopers’i aruande võimaluse kohta maksta abi tagasi osade kaupa ning hinnangu abi kohta, mis on tagasi makstud pärast komisjoni 2002. ja 2005. aasta negatiivset otsust.

| (15) | Äriühingu Olympic Airways eksperdi (PriceWaterhouseCoopers) arvutuste kohaselt oli 2005. aasta otsuse tulemusena tagasinõudmisele kuuluvaks summaks 411 miljonit eurot, mis eksperdi arvates oli võimalik tagasi maksta 48 igakuise osamaksega ning mida seoses sotsiaalkindlustusametile võlgnetavate summadega saaks suurendada 96 osamakseni üksnes pärast õigusakti muudatust. Ekspert tunnistas siiski, et „äriühingu Olympic Airways rahavoogude põhjal, nagu äriühing oli need esitanud (ning mille täpsust ja ammendavust ei olnud võimalik ajapuuduse tõttu üksikasjalikult kontrollida), võib teha järelduse, et võlgnetavate summade täielik või osaline tagasimaksmine ei ole tõenäoline”. |
| --- | --- |

(15)

Äriühingu Olympic Airways eksperdi (PriceWaterhouseCoopers) arvutuste kohaselt oli 2005. aasta otsuse tulemusena tagasinõudmisele kuuluvaks summaks 411 miljonit eurot, mis eksperdi arvates oli võimalik tagasi maksta 48 igakuise osamaksega ning mida seoses sotsiaalkindlustusametile võlgnetavate summadega saaks suurendada 96 osamakseni üksnes pärast õigusakti muudatust. Ekspert tunnistas siiski, et „äriühingu Olympic Airways rahavoogude põhjal, nagu äriühing oli need esitanud (ning mille täpsust ja ammendavust ei olnud võimalik ajapuuduse tõttu üksikasjalikult kontrollida), võib teha järelduse, et võlgnetavate summade täielik või osaline tagasimaksmine ei ole tõenäoline”.

| (16) | Uurimismenetluse algatamisel jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et 2005. aasta otsuse artiklis 3 sisalduvast kohustusest peatada kõik edasised maksed äriühingule Olympic Airways ei ole kinni peetud. Lisaks jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et äriühing Olympic Airways ei täida oma maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustusi täielikult ega õigeaegselt, et ta ei suuda tasuda isegi olemasolevaid võlgu ning et selline käitumine on võimalik üksnes riigipoolse ajatamise tõttu. |
| --- | --- |

(16)

Uurimismenetluse algatamisel jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et 2005. aasta otsuse artiklis 3 sisalduvast kohustusest peatada kõik edasised maksed äriühingule Olympic Airways ei ole kinni peetud. Lisaks jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et äriühing Olympic Airways ei täida oma maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustusi täielikult ega õigeaegselt, et ta ei suuda tasuda isegi olemasolevaid võlgu ning et selline käitumine on võimalik üksnes riigipoolse ajatamise tõttu.

2.2.2.   Riigiabi äriühingule Olympic Airlines alates 2005. aastast

| (17) | Seoses äriühinguga Olympic Airlines tuvastas komisjon oma 2005. aasta otsuses äriühingule Olympic Airlines antud riigiabina asjaolu, et „äriühing Olympic Airways ja Kreeka nõustusid äriühingult Olympic Airlines õhusõidukite allrentimise eest saadud rendimaksetega, mis olid väiksemad kui põhirendilepingutelt makstud summad”. |
| --- | --- |

(17)

Seoses äriühinguga Olympic Airlines tuvastas komisjon oma 2005. aasta otsuses äriühingule Olympic Airlines antud riigiabina asjaolu, et „äriühing Olympic Airways ja Kreeka nõustusid äriühingult Olympic Airlines õhusõidukite allrentimise eest saadud rendimaksetega, mis olid väiksemad kui põhirendilepingutelt makstud summad”.

| (18) | Kreeka Vabariik (10) ei vaidlustanud asjaolu, et riik ja äriühing Olympic Airways allrentisid kõnealuseid õhusõidukeid äriühingule Olympic Airlines algses rendilepingus kehtestatud hindadest madalamate hindadega, kuid vaidlustas siiski hinnangu, et tegemist on riigiabiga. Kreeka Vabariik väitis, et kuna äriühing Olympic Airlines maksis allrentimise eest turuhinda, ei saanud ta mingeid eeliseid. |
| --- | --- |

(18)

Kreeka Vabariik (10) ei vaidlustanud asjaolu, et riik ja äriühing Olympic Airways allrentisid kõnealuseid õhusõidukeid äriühingule Olympic Airlines algses rendilepingus kehtestatud hindadest madalamate hindadega, kuid vaidlustas siiski hinnangu, et tegemist on riigiabiga. Kreeka Vabariik väitis, et kuna äriühing Olympic Airlines maksis allrentimise eest turuhinda, ei saanud ta mingeid eeliseid.

| (19) | Nagu eespool märgitud, nõuti 2005. aasta otsuse artiklis 3, et Kreeka peataks viivitamata kõik riigiabimaksed. Hoolimata sellest, et komisjon tuletas korduvalt meelde (11) kohustust „peatada viivitamata kõik edasised abimaksed äriühingutele Olympic Airways ja Olympic Airlines” ning nõudis, et komisjonile esitataks teave, kas äriühing Olympic Airlines maksab või on tasunud põhirendilepingukohaseid makseid seoses 2005. aasta otsuses kindlaks tehtud renditud õhusõidukitega, ei ole Kreeka ametiasutused seda teinud. |
| --- | --- |

(19)

Nagu eespool märgitud, nõuti 2005. aasta otsuse artiklis 3, et Kreeka peataks viivitamata kõik riigiabimaksed. Hoolimata sellest, et komisjon tuletas korduvalt meelde (11) kohustust „peatada viivitamata kõik edasised abimaksed äriühingutele Olympic Airways ja Olympic Airlines” ning nõudis, et komisjonile esitataks teave, kas äriühing Olympic Airlines maksab või on tasunud põhirendilepingukohaseid makseid seoses 2005. aasta otsuses kindlaks tehtud renditud õhusõidukitega, ei ole Kreeka ametiasutused seda teinud.

| (20) | Seoses äriühingu Olympic Airlines finantsolukorraga on komisjon taotlenud Kreekalt teabe esitamist äriühingu Olympic Airlines praeguse finantsolukorra kohta ning selle kohta, kuidas äriühing praegu tegutseb. Kreeka ametiasutuste poolt enne menetluse algatamist esitatud teave ei ole komisjoni kahtlusi hajutanud. Komisjon ei mõista, kuidas äriühing rahastab oma igapäevast tegevust ning tuleb toime kahjumiga. Komisjon avaldas kahtlust, kas äriühing täidab oma maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustusi riigi vastu täies ulatuses ja õigeaegselt või saab hoopis kasu riigipoolsest ajatamisest. |
| --- | --- |

(20)

Seoses äriühingu Olympic Airlines finantsolukorraga on komisjon taotlenud Kreekalt teabe esitamist äriühingu Olympic Airlines praeguse finantsolukorra kohta ning selle kohta, kuidas äriühing praegu tegutseb. Kreeka ametiasutuste poolt enne menetluse algatamist esitatud teave ei ole komisjoni kahtlusi hajutanud. Komisjon ei mõista, kuidas äriühing rahastab oma igapäevast tegevust ning tuleb toime kahjumiga. Komisjon avaldas kahtlust, kas äriühing täidab oma maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustusi riigi vastu täies ulatuses ja õigeaegselt või saab hoopis kasu riigipoolsest ajatamisest.

| (21) | Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et kuigi äriühing Olympic Airlines alustas 2003. aasta detsembris tegevust väikese võlaga või ilma võlata, (12) oli tema tegevuskahjum juba 2004. aastal 616,7 miljoni euro suuruse käibe juures 94,5 miljonit eurot ning puhaskahjum maksustamisele eelneva aasta kohta 87,1 miljonit eurot. 2005. aastal teatas äriühing Olympic Airlines 123,7 miljoni euro suurusest puhaskahjumist (13) 643 miljoni euro suuruse tulu juures 2005. aastal (14). Ajakirjandus on ulatuslikult levitanud teavet, (15) et äriühingu kahjum 2006. aastal on üle 120 miljoni euro. Selle põhjal on äriühing Olympic Airlines alates teenuste osutamise algusest, s.o 2003. aasta detsembrist, kandnud esimese kolme tegevusaasta jooksul kahju kokku üle 330 miljoni euro. |
| --- | --- |

(21)

Komisjon märkis menetluse algatamise otsuses, et kuigi äriühing Olympic Airlines alustas 2003. aasta detsembris tegevust väikese võlaga või ilma võlata, (12) oli tema tegevuskahjum juba 2004. aastal 616,7 miljoni euro suuruse käibe juures 94,5 miljonit eurot ning puhaskahjum maksustamisele eelneva aasta kohta 87,1 miljonit eurot. 2005. aastal teatas äriühing Olympic Airlines 123,7 miljoni euro suurusest puhaskahjumist (13) 643 miljoni euro suuruse tulu juures 2005. aastal (14). Ajakirjandus on ulatuslikult levitanud teavet, (15) et äriühingu kahjum 2006. aastal on üle 120 miljoni euro. Selle põhjal on äriühing Olympic Airlines alates teenuste osutamise algusest, s.o 2003. aasta detsembrist, kandnud esimese kolme tegevusaasta jooksul kahju kokku üle 330 miljoni euro.

2.2.3.   Riigiabi äriühingutele Olympic Airways Services SA ja Olympic Airlines SA erikaitsena võlausaldajate eest

| (22) | Seaduse nr 3404/05 (16) artiklis 22 on sätestatud, et „kuni 28. veebruarini 2006 (kaasa arvatud) ei tohi Kreekas ega välismaal võtta õiguslikke meetmeid ega individuaalseid või kollektiivseid täitemeetmeid (sh ettevaatusabinõud ja ettekirjutused) äriühingute Olympic Airlines S.A., Olympic Airways – Services S.A., Olympic Aviation S.A, nende vara ega vara sellise osa suhtes, mis on varale tervikuna vajalik või kasulik; kõik sellised praegu rakendatavad õiguslikud meetmed ja selliste meetmete rakendamise tulemused peatatakse eespool nimetatud ajavahemikuks. Kreeka riik on nendest piirangutest vabastatud.” Kõnealuse sätte kehtivusaega pikendati kolm korda: esialgu kuni 31. oktoobrini 2006, (17) seejärel 31. oktoobrini 2007 (18) ning lõpuks 31. oktoobrini 2008. |
| --- | --- |

(22)

Seaduse nr 3404/05 (16) artiklis 22 on sätestatud, et „kuni 28. veebruarini 2006 (kaasa arvatud) ei tohi Kreekas ega välismaal võtta õiguslikke meetmeid ega individuaalseid või kollektiivseid täitemeetmeid (sh ettevaatusabinõud ja ettekirjutused) äriühingute Olympic Airlines S.A., Olympic Airways – Services S.A., Olympic Aviation S.A, nende vara ega vara sellise osa suhtes, mis on varale tervikuna vajalik või kasulik; kõik sellised praegu rakendatavad õiguslikud meetmed ja selliste meetmete rakendamise tulemused peatatakse eespool nimetatud ajavahemikuks. Kreeka riik on nendest piirangutest vabastatud.” Kõnealuse sätte kehtivusaega pikendati kolm korda: esialgu kuni 31. oktoobrini 2006, (17) seejärel 31. oktoobrini 2007 (18) ning lõpuks 31. oktoobrini 2008.

| (23) | Kõnealuse sättega keelati tegelikult iga kontserni Olympic Group kuuluva äriühingu vastu suunatud kohtuotsuste täitmine Kreekas ja välismaal. Sellise seaduse eesmärk on ühepoolselt kaitsta neid äriühinguid kohustuste eest, mida kohus on neile määranud, peatades selliste kohustuste jõustamise menetluse ning blokeerides ettevaatusabinõude rakendamise võimaluse. |
| --- | --- |

(23)

Kõnealuse sättega keelati tegelikult iga kontserni Olympic Group kuuluva äriühingu vastu suunatud kohtuotsuste täitmine Kreekas ja välismaal. Sellise seaduse eesmärk on ühepoolselt kaitsta neid äriühinguid kohustuste eest, mida kohus on neile määranud, peatades selliste kohustuste jõustamise menetluse ning blokeerides ettevaatusabinõude rakendamise võimaluse.

| (24) | Komisjon järeldas, et sellise sättega kohaldatakse seetõttu äriühingule Olympic Airways ja teistele kõnealusesse kontserni kuuluvatele äriühingutele sooduskohtlemist, pakkudes neile teatavat liiki õiguskaitset, mida ei ole võimaldatud ühelegi teisele kohalikule või välismaisele lennuettevõtjale ega ühelegi teisele ettevõtjale. Kõik teised sellist võlausaldajatevastast kaitset otsivad äriühingud Kreekas peaksid pankrotti minema. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon järeldas, et sellise sättega kohaldatakse seetõttu äriühingule Olympic Airways ja teistele kõnealusesse kontserni kuuluvatele äriühingutele sooduskohtlemist, pakkudes neile teatavat liiki õiguskaitset, mida ei ole võimaldatud ühelegi teisele kohalikule või välismaisele lennuettevõtjale ega ühelegi teisele ettevõtjale. Kõik teised sellist võlausaldajatevastast kaitset otsivad äriühingud Kreekas peaksid pankrotti minema.

2.3.   Komisjoni esialgne hinnang

2.3.1.   Abi olemasolu

2.3.1.1.   Äriühingu Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlad alates 2004. aasta detsembrist

| (25) | Uurimismenetluse algatamisel järeldas komisjon, et äriühingule Olympic Airways alates 2005. aasta jaanuarist kogunenud maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade riigipoolne ajatamine kujutab endast selgelt riigi vahenditest antavat toetust ühele ettevõtjale, kes konkureerib teiste ettevõtjatega, ning kujutab endast seega riigiabi. |
| --- | --- |

(25)

Uurimismenetluse algatamisel järeldas komisjon, et äriühingule Olympic Airways alates 2005. aasta jaanuarist kogunenud maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade riigipoolne ajatamine kujutab endast selgelt riigi vahenditest antavat toetust ühele ettevõtjale, kes konkureerib teiste ettevõtjatega, ning kujutab endast seega riigiabi.

2.3.1.2.   Riigiabi äriühingule Olympic Airlines alates 2005. aastast

| (26) | Uurimismenetluse algatamisel järeldas komisjon, et äriühingule Olympic Airlines alates 2005. aasta maist võimaldatud kahtlusalused õhusõidukite vähendatud rendimaksed ja riigi võlanõuete (sh maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustuste) sissenõudmata jätmine tähendab riigi vahendite eraldamist konkreetsetele teiste ettevõtjatega konkureerivatele ettevõtjatele ning kujutab endast riigiabi. |
| --- | --- |

(26)

Uurimismenetluse algatamisel järeldas komisjon, et äriühingule Olympic Airlines alates 2005. aasta maist võimaldatud kahtlusalused õhusõidukite vähendatud rendimaksed ja riigi võlanõuete (sh maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustuste) sissenõudmata jätmine tähendab riigi vahendite eraldamist konkreetsetele teiste ettevõtjatega konkureerivatele ettevõtjatele ning kujutab endast riigiabi.

2.3.1.3.   Riigiabi erikaitsena võlausaldajate eest

| (27) | Komisjon järeldas ka, et mõlemale äriühingule pakutud erikaitse võlausaldajate eest on sarnane pankrotikaitsega. Sellega seoses on väljakujunenud kohtupraktika, (19) et olukorras, kus liikmesriik on kehtestanud süsteemi, mille alusel on võimalik teha erand üldkehtiva õiguse maksejõuetust käsitlevatest eeskirjadest ühe ettevõtja kasuks, tuleb sellist süsteemi käsitada riigiabina, kui tehakse kindlaks, et ettevõtjal on lubatud jätkata majandustegevust asjaoludel, kus tal ei oleks olnud lubatud sel viisil toimida, kui oleks kohaldatud üldkehtiva õiguse maksejõuetust käsitlevaid eeskirju, või kui ta on riigilt saanud täiendavaid eeliseid. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon järeldas ka, et mõlemale äriühingule pakutud erikaitse võlausaldajate eest on sarnane pankrotikaitsega. Sellega seoses on väljakujunenud kohtupraktika, (19) et olukorras, kus liikmesriik on kehtestanud süsteemi, mille alusel on võimalik teha erand üldkehtiva õiguse maksejõuetust käsitlevatest eeskirjadest ühe ettevõtja kasuks, tuleb sellist süsteemi käsitada riigiabina, kui tehakse kindlaks, et ettevõtjal on lubatud jätkata majandustegevust asjaoludel, kus tal ei oleks olnud lubatud sel viisil toimida, kui oleks kohaldatud üldkehtiva õiguse maksejõuetust käsitlevaid eeskirju, või kui ta on riigilt saanud täiendavaid eeliseid.

2.3.2.   Abi kokkusobivus ühisturuga

| (28) | Uurimise algatamisel avaldas komisjon seoses äriühingu Olympic Airways Services võlgade (sh maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade) ajatamisega ning võlausaldajatevastase erikaitsena võimaldatud arvatava riikliku rahastamisega tõsist kahtlust, kas kumbagi meedet saab pidada ühisturuga kokkusobivaks, kuna näib, et nende puhul ei saa kohaldada ühtegi erandit riigiabi andmise üldisest keelust. |
| --- | --- |

(28)

Uurimise algatamisel avaldas komisjon seoses äriühingu Olympic Airways Services võlgade (sh maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade) ajatamisega ning võlausaldajatevastase erikaitsena võimaldatud arvatava riikliku rahastamisega tõsist kahtlust, kas kumbagi meedet saab pidada ühisturuga kokkusobivaks, kuna näib, et nende puhul ei saa kohaldada ühtegi erandit riigiabi andmise üldisest keelust.

| (29) | Samamoodi on komisjon avaldanud seoses äriühingule Olympic Airlines võlgade (sh maksu- ja sotsiaalkindlustusvõla) ajatamise, õhusõiduki vähendatud rendimaksete ja võlausaldajatevastase erikaitsena võimaldatud arvatava riikliku rahastamisega tõsist kahtlust, kas neid meetmeid saab pidada ühisturuga kokkusobivaks, kuna näib, et nende puhul ei saa kohaldada ühtegi erandit riigiabi andmise üldisest keelust. |
| --- | --- |

(29)

Samamoodi on komisjon avaldanud seoses äriühingule Olympic Airlines võlgade (sh maksu- ja sotsiaalkindlustusvõla) ajatamise, õhusõiduki vähendatud rendimaksete ja võlausaldajatevastase erikaitsena võimaldatud arvatava riikliku rahastamisega tõsist kahtlust, kas neid meetmeid saab pidada ühisturuga kokkusobivaks, kuna näib, et nende puhul ei saa kohaldada ühtegi erandit riigiabi andmise üldisest keelust.

3.   KREEKA MÄRKUSED

| (30) | Kreeka Vabariik rõhutas oma märkuste alguses käesolevas uurimismenetluses vaatluse all oleva ajavahemiku täpsustamise tähtsust. Menetlus on algatatud seoses ajavahemikuga, mis äriühingu Olympic Airways puhul algab 2004. aasta detsembrist ja äriühingu Olympic Airlines puhul 2005. aasta maist. Kreeka Vabariik vaidleb sellele vastu ning juhib tähelepanu sellele, et näiteks 2005. aasta otsuse artiklis 138 esitatud tabeli kolmandal real märgitud summa 12 267 250 eurot (põhiosa ja intress) on seotud äriühingu Olympic Airways – Services S.A. võlaga 9. märtsi 2005. aasta seisuga, mis oli võlg maksuhalduritele. Kreeka ametiasutuste arvates peab komisjoni praeguse, EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud uurimismenetluse alguseks olema 2005. aasta otsuse tegemise kuupäev (14. september 2005). |
| --- | --- |

(30)

Kreeka Vabariik rõhutas oma märkuste alguses käesolevas uurimismenetluses vaatluse all oleva ajavahemiku täpsustamise tähtsust. Menetlus on algatatud seoses ajavahemikuga, mis äriühingu Olympic Airways puhul algab 2004. aasta detsembrist ja äriühingu Olympic Airlines puhul 2005. aasta maist. Kreeka Vabariik vaidleb sellele vastu ning juhib tähelepanu sellele, et näiteks 2005. aasta otsuse artiklis 138 esitatud tabeli kolmandal real märgitud summa 12 267 250 eurot (põhiosa ja intress) on seotud äriühingu Olympic Airways – Services S.A. võlaga 9. märtsi 2005. aasta seisuga, mis oli võlg maksuhalduritele. Kreeka ametiasutuste arvates peab komisjoni praeguse, EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel algatatud uurimismenetluse alguseks olema 2005. aasta otsuse tegemise kuupäev (14. september 2005).

| (31) | Lisaks on Kreeka Vabariik väitnud, et ta on juba tagasi nõudnud abi ajavahemiku eest, millele osutatakse 2005. aasta otsuses. 21. novembri 2007. aasta kirjaga teavitas Kreeka Vabariik komisjoni, et ta on 2005. aasta otsuse täielikult rakendanud. |
| --- | --- |

(31)

Lisaks on Kreeka Vabariik väitnud, et ta on juba tagasi nõudnud abi ajavahemiku eest, millele osutatakse 2005. aasta otsuses. 21. novembri 2007. aasta kirjaga teavitas Kreeka Vabariik komisjoni, et ta on 2005. aasta otsuse täielikult rakendanud.

3.1.   Äriühingu Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlad alates 2004. aasta detsembrist

| (32) | Seoses selle abiga väidab Kreeka Vabariik, et äriühingul on olemas maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade tasumise tõend. See tähendab, et praegu ei ole Kreeka riigil ühtegi sellist nõuet äriühingu vastu, mida äriühing on kohustatud viivitamata tasuma. Äriühingul ei ole kohustust tasuda maksuhalduritele viivitamata tasumata võlgu, kuna äriühing on otsinud õiguskaitsevahendeid ning saanud pädevatelt riiklikelt kohtutelt vastavad kohtuotsused. Lennuamet ei ole esitanud äriühingu Olympic Airways Services tasumisele kuuluvate võlgade sissenõuet. Äriühingu Olympic Airways Services teatavat vanemat võlga IKA-le (sotsiaalkindlustusametile) makstakse kooskõlas seaduse nr 3518/2006 üldiselt kohaldatavate sätetega igakuiste osamaksetena. Seega väidab Kreeka, et Kreeka riigi poolset „kestvat ajatamist” seoses arvatava võlgade tasumata jätmisega ei esine. |
| --- | --- |

(32)

Seoses selle abiga väidab Kreeka Vabariik, et äriühingul on olemas maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade tasumise tõend. See tähendab, et praegu ei ole Kreeka riigil ühtegi sellist nõuet äriühingu vastu, mida äriühing on kohustatud viivitamata tasuma. Äriühingul ei ole kohustust tasuda maksuhalduritele viivitamata tasumata võlgu, kuna äriühing on otsinud õiguskaitsevahendeid ning saanud pädevatelt riiklikelt kohtutelt vastavad kohtuotsused. Lennuamet ei ole esitanud äriühingu Olympic Airways Services tasumisele kuuluvate võlgade sissenõuet. Äriühingu Olympic Airways Services teatavat vanemat võlga IKA-le (sotsiaalkindlustusametile) makstakse kooskõlas seaduse nr 3518/2006 üldiselt kohaldatavate sätetega igakuiste osamaksetena. Seega väidab Kreeka, et Kreeka riigi poolset „kestvat ajatamist” seoses arvatava võlgade tasumata jätmisega ei esine.

| (33) | Kreeka Vabariik tunnistas, et äriühingu bilansi avaldamisega viivitamine ei ole kooskõlas äriühingu siseriiklikust õigusest tulenevate kohustustega. Kreeka Vabariik on komisjoni siiski teavitanud, et ta on juba võtnud sobivad meetmed kõnealuse küsimusega tegelemise tagamiseks. Äriühingu Olympic Airways Services juhatus on juba teinud otsuse määrata audiitorfirma raamatupidamisaruannet ajakohastama. Äriühing on juba koostanud 2004.–2006. aasta bilansi projekti. Äriühing on kirjeldanud oma 2007. aasta finantsolukorda bilansiprognoosis. |
| --- | --- |

(33)

Kreeka Vabariik tunnistas, et äriühingu bilansi avaldamisega viivitamine ei ole kooskõlas äriühingu siseriiklikust õigusest tulenevate kohustustega. Kreeka Vabariik on komisjoni siiski teavitanud, et ta on juba võtnud sobivad meetmed kõnealuse küsimusega tegelemise tagamiseks. Äriühingu Olympic Airways Services juhatus on juba teinud otsuse määrata audiitorfirma raamatupidamisaruannet ajakohastama. Äriühing on juba koostanud 2004.–2006. aasta bilansi projekti. Äriühing on kirjeldanud oma 2007. aasta finantsolukorda bilansiprognoosis.

| (34) | 2004.–2006. aasta bilansi projektist nähtub, et äriühing oli 2006. aasta lõpus [...] (20) miljoni euroga kahjumis ning maksud, kohustused ja sotsiaalkindlustusvõlad olid 1 098 miljonit eurot. 2007. aasta lõpuks oli äriühing omakapitali siiski oluliselt parandanud ning praegu on see [...]* miljonit eurot. Äriühingu maksud, kohustused ja sotsiaalkindlustusvõlad on praegu [...]* miljonit eurot. |
| --- | --- |

(34)

2004.–2006. aasta bilansi projektist nähtub, et äriühing oli 2006. aasta lõpus [...] (20) miljoni euroga kahjumis ning maksud, kohustused ja sotsiaalkindlustusvõlad olid 1 098 miljonit eurot. 2007. aasta lõpuks oli äriühing omakapitali siiski oluliselt parandanud ning praegu on see [...]* miljonit eurot. Äriühingu maksud, kohustused ja sotsiaalkindlustusvõlad on praegu [...]* miljonit eurot.

| (35) | Esitatud teabe (äriühingu esitatud hinnangud) põhjal jagunesid võlad riigile ja sotsiaalkindlustusteenuste osutajatele 31. detsembri 2007. aasta seisuga järgmiselt:








  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Äriühingu Olympic Airways Services võlad | Summa | Kokku |
| Sotsiaalkindlustusvõlad | IKA-le igakuiste osamaksetena tasutavate vanade võlgade jääk | [...]* | |
| Sotsiaalkindlustusvõlad | Äriühingu Olympic Airways Services detsembrikuu ja jõulupreemiatega seotud võlg, mis veel ei kuulu tasumisele (tuleb tasuda 2008. aasta veebruari lõpuks) | [...]* | |
| Sotsiaalkindlustusvõlad | | | [...]* |
| Maksud, kohustused | Tõendatud võlad FABE maksuametile, mis on peatatud õiguskaitsevahendite tõttu (kuni 30. aprillini 2007 tehtud maksuauditite alusel) | [...]* | |
| | Äriühingu Olympic Airways Services hinnangulised maksud ja trahvid alates 2007. aasta maist kuni sama aasta detsembrini | [...]* | |
| Maksud, kohustused | | | [...]* |
| Kogusumma | | | [...]* |

(35)

Esitatud teabe (äriühingu esitatud hinnangud) põhjal jagunesid võlad riigile ja sotsiaalkindlustusteenuste osutajatele 31. detsembri 2007. aasta seisuga järgmiselt:

(miljonites eurodes)

Äriühingu Olympic Airways Services võlad

Summa

Kokku

Sotsiaalkindlustusvõlad

IKA-le igakuiste osamaksetena tasutavate vanade võlgade jääk

[...]*

Sotsiaalkindlustusvõlad

Äriühingu Olympic Airways Services detsembrikuu ja jõulupreemiatega seotud võlg, mis veel ei kuulu tasumisele (tuleb tasuda 2008. aasta veebruari lõpuks)

[...]*

Sotsiaalkindlustusvõlad

[...]*

Maksud, kohustused

Tõendatud võlad FABE maksuametile, mis on peatatud õiguskaitsevahendite tõttu (kuni 30. aprillini 2007 tehtud maksuauditite alusel)

[...]*

Äriühingu Olympic Airways Services hinnangulised maksud ja trahvid alates 2007. aasta maist kuni sama aasta detsembrini

[...]*

Maksud, kohustused

[...]*

Kogusumma

[...]*

| (36) | Äriühing Olympic Airways Services on maksnud kõik oma sotsiaalkindlustusvõlad IKA-le ära ning leppinud vastavalt seadusele nr 3518/2006 kokku vanade võlgade tagasimaksmises perioodi eest kuni 31. oktoobrini 2006 (kaasa arvatud). Raamatupidamisarvestuse tarvis on 2007. aasta finantsaruannetele antud hinnangutes näidatud äriühingu kohustust sotsiaalkindlustusteenuste osutajate vastu, mille kogusumma on võlgade tagasimaksmiskava kohane summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga koos detsembrikuiste sissemaksetega ja 2007. aasta jõulupreemiatega. |
| --- | --- |

(36)

Äriühing Olympic Airways Services on maksnud kõik oma sotsiaalkindlustusvõlad IKA-le ära ning leppinud vastavalt seadusele nr 3518/2006 kokku vanade võlgade tagasimaksmises perioodi eest kuni 31. oktoobrini 2006 (kaasa arvatud). Raamatupidamisarvestuse tarvis on 2007. aasta finantsaruannetele antud hinnangutes näidatud äriühingu kohustust sotsiaalkindlustusteenuste osutajate vastu, mille kogusumma on võlgade tagasimaksmiskava kohane summa 31. detsembri 2007. aasta seisuga koos detsembrikuiste sissemaksetega ja 2007. aasta jõulupreemiatega.

| (37) | Kreeka Vabariik on seoses äriühingu Olympic Airways Services vanade võlgade IKA-le tagasimaksmise kava ning igakuiste osamaksetena tagasimaksmisega rõhutanud, et vastavalt ühenduse õigusaktidele ning väljakujunenud kohtupraktikale peab riigile võlgade tagasimaksmine toimuma kooskõlas siseriiklike õigusnormidega. See on vastavuses ühenduse õigusega, mille konkreetse õigusraamistiku kohaselt ei ole lubatud ühtegi võlgnikku diskrimineerida. Seoses sellega tsiteerib Kreeka Vabariik ka komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, (21) milles komisjon väidab, et kõigi liikmesriigis tegutsevate ettevõtjate suhtes kohaldatavad maksumeetmed on esmapilgul üldmeetmed. |
| --- | --- |

(37)

Kreeka Vabariik on seoses äriühingu Olympic Airways Services vanade võlgade IKA-le tagasimaksmise kava ning igakuiste osamaksetena tagasimaksmisega rõhutanud, et vastavalt ühenduse õigusaktidele ning väljakujunenud kohtupraktikale peab riigile võlgade tagasimaksmine toimuma kooskõlas siseriiklike õigusnormidega. See on vastavuses ühenduse õigusega, mille konkreetse õigusraamistiku kohaselt ei ole lubatud ühtegi võlgnikku diskrimineerida. Seoses sellega tsiteerib Kreeka Vabariik ka komisjoni teatist riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete suhtes, (21) milles komisjon väidab, et kõigi liikmesriigis tegutsevate ettevõtjate suhtes kohaldatavad maksumeetmed on esmapilgul üldmeetmed.

| (38) | Sellisel juhul kohaldatakse IKA-le võlgnetavate vanade võlgade sissenõudmiseks siseriiklikus õiguses sätestatud korda ilma ühtegi võlgnikku, sealhulgas äriühingut Olympic Airways Services diskrimineerimata, kooskõlas üldise õigusraamistikuga, millega reguleeritakse võlgade tagasimaksmist riigile. Kreeka seisukohast lähtuvalt ei ole see spetsiifiline ning seega ei ole tegemist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 rikkumisega. |
| --- | --- |

(38)

Sellisel juhul kohaldatakse IKA-le võlgnetavate vanade võlgade sissenõudmiseks siseriiklikus õiguses sätestatud korda ilma ühtegi võlgnikku, sealhulgas äriühingut Olympic Airways Services diskrimineerimata, kooskõlas üldise õigusraamistikuga, millega reguleeritakse võlgade tagasimaksmist riigile. Kreeka seisukohast lähtuvalt ei ole see spetsiifiline ning seega ei ole tegemist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 rikkumisega.

| (39) | Äriühing Olympic Airways Services on tasunud maksuametile (FABE ja FAEE maksuametid) kõik tõendatud maksuvõlad, välja arvatud võlad, mille suhtes äriühing on edukalt saavutanud Kreeka kohtutelt õiguskaitsevahendid. Järelikult on ainsad tasumata võlad need, mis vastavalt siseriiklikule õigusele ei kuulu veel tasumisele. |
| --- | --- |

(39)

Äriühing Olympic Airways Services on tasunud maksuametile (FABE ja FAEE maksuametid) kõik tõendatud maksuvõlad, välja arvatud võlad, mille suhtes äriühing on edukalt saavutanud Kreeka kohtutelt õiguskaitsevahendid. Järelikult on ainsad tasumata võlad need, mis vastavalt siseriiklikule õigusele ei kuulu veel tasumisele.

| (40) | 2007. aasta bilansiprognoosis on äriühing näidanud oma maksu- ja muid kohustusi ulatuses, mis hõlmab kõiki kõnealuses 2007. aasta kohta koostatud tabelis esitatud summasid. Kõnealused summad (koos trahvide ja viivistega) kokku ulatuvad [...]* miljoni euroni. Kreeka Vabariik väidab siiski, et äriühing ei ole praegu kohustatud maksma Kreeka riigile ühtegi eespool nimetatud võlga, kuna äriühing on saavutanud õiguskaitsevahendid nimetatud küsimustes. |
| --- | --- |

(40)

2007. aasta bilansiprognoosis on äriühing näidanud oma maksu- ja muid kohustusi ulatuses, mis hõlmab kõiki kõnealuses 2007. aasta kohta koostatud tabelis esitatud summasid. Kõnealused summad (koos trahvide ja viivistega) kokku ulatuvad [...]* miljoni euroni. Kreeka Vabariik väidab siiski, et äriühing ei ole praegu kohustatud maksma Kreeka riigile ühtegi eespool nimetatud võlga, kuna äriühing on saavutanud õiguskaitsevahendid nimetatud küsimustes.

| (41) | Lisaks sisaldab 2007. aasta bilansiprognoos äriühingu hinnangut võimaliku [...]* miljoni euro suuruse võla kohta. |
| --- | --- |

(41)

Lisaks sisaldab 2007. aasta bilansiprognoos äriühingu hinnangut võimaliku [...]* miljoni euro suuruse võla kohta.

| (42) | Sellega seoses nõuab Kreeka Vabariik, et komisjon eristaks: a) võlgu, mis on esitatud raamatupidamisarvestuse eesmärgil äriühingu raamatupidamises, ning b) võlgu, mida äriühing on praegu kohustatud maksma Kreeka riigile kooskõlas üldiselt kohaldatava siseriikliku õigusega. Komisjoni läbivaadatavate küsimuste uurimisel käesoleva menetluse käigus tuleks keskenduda üksnes viimasele. |
| --- | --- |

(42)

Sellega seoses nõuab Kreeka Vabariik, et komisjon eristaks: a) võlgu, mis on esitatud raamatupidamisarvestuse eesmärgil äriühingu raamatupidamises, ning b) võlgu, mida äriühing on praegu kohustatud maksma Kreeka riigile kooskõlas üldiselt kohaldatava siseriikliku õigusega. Komisjoni läbivaadatavate küsimuste uurimisel käesoleva menetluse käigus tuleks keskenduda üksnes viimasele.

| (43) | Kreeka Vabariik on esitatud teabe põhjal seisukohal, et kõnealusel juhul ei esine riigi vahendite ülekandmist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning veelgi vähem saab rääkida äriühingu Olympic Airways Services sooduskohtlemisest. |
| --- | --- |

(43)

Kreeka Vabariik on esitatud teabe põhjal seisukohal, et kõnealusel juhul ei esine riigi vahendite ülekandmist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses ning veelgi vähem saab rääkida äriühingu Olympic Airways Services sooduskohtlemisest.

3.2.   Riigiabi äriühingule Olympic Airlines alates 2005. aastast

| (44) | Seoses äriühingu Olympic Airways Services ning Kreeka riigi poolse õhusõidukite allrentimisega äriühingule Olympic Airlines väidavad Kreeka ametiasutused, et äriühingul Olympic Airlines oli finantssuutlikkus sõlmida kasutusrendilepingud otse turuosalistega ning äriühingule Olympic Airlines ei antud mingeid soodustusi kasutusrendilepingute sõlmimisel, kuna kõnealused lepingud sõlmiti kehtivate turuhindadega ning seega ei olnud tegemist varjatud riigiabiga. |
| --- | --- |

(44)

Seoses äriühingu Olympic Airways Services ning Kreeka riigi poolse õhusõidukite allrentimisega äriühingule Olympic Airlines väidavad Kreeka ametiasutused, et äriühingul Olympic Airlines oli finantssuutlikkus sõlmida kasutusrendilepingud otse turuosalistega ning äriühingule Olympic Airlines ei antud mingeid soodustusi kasutusrendilepingute sõlmimisel, kuna kõnealused lepingud sõlmiti kehtivate turuhindadega ning seega ei olnud tegemist varjatud riigiabiga.

| (45) | Pealegi tegutses äriühing Olympic Airways Services äriühingu Olympic Airlines valimisel täpselt nii, nagu oleks samasuguses olukorras tegutsenud iga eraõiguslik investor, sest lisaks sellele, et äriühing vähendas oma igakuist kahjumit parimal võimalikul viisil, tagas ta ka kahjumi piiramise aja jooksul, võttes arvesse äriühingu Olympic Airlines väidetavat kavatsust põhirendilepingud uuesti läbi vaadata ning üle võtta. |
| --- | --- |

(45)

Pealegi tegutses äriühing Olympic Airways Services äriühingu Olympic Airlines valimisel täpselt nii, nagu oleks samasuguses olukorras tegutsenud iga eraõiguslik investor, sest lisaks sellele, et äriühing vähendas oma igakuist kahjumit parimal võimalikul viisil, tagas ta ka kahjumi piiramise aja jooksul, võttes arvesse äriühingu Olympic Airlines väidetavat kavatsust põhirendilepingud uuesti läbi vaadata ning üle võtta.

| (46) | Kreeka Vabariik soovis ka rõhutada, et äriühingu Olympic Airlines poolt allrentimise käigus tehtud kasutusrendimakseid ei tohiks võrrelda kapitalirendimaksetega, millega komisjon on Kreeka Vabariigi arvates neid eksikombel võrrelnud. Need on tegelikult eri tüüpi rendid. |
| --- | --- |

(46)

Kreeka Vabariik soovis ka rõhutada, et äriühingu Olympic Airlines poolt allrentimise käigus tehtud kasutusrendimakseid ei tohiks võrrelda kapitalirendimaksetega, millega komisjon on Kreeka Vabariigi arvates neid eksikombel võrrelnud. Need on tegelikult eri tüüpi rendid.

| (47) | Seoses äriühingu Olympic Airlines maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgadega väidab Kreeka Vabariik, et tasumata jäänud võlgu ei ole ajatatud ning Olympic Airlines on sotsiaalkindlustusvõlad täies ulatuses tasunud. Maksuvõlgade puhul ei tähenda üksnes teatava osa Kreeka riigile tasutavate maksuvõlgade tagasi maksmisega viivitamine piiratud ajavahemikul alates 2005. aasta otsusest Kreeka riigi poolset „kestvat ajatamist”. Igal juhul väidab Kreeka riik, et ta on juba võtnud kõik siseriikliku õigusega ette nähtud meetmed, et tõendada ja sisse nõuda suurem osa äriühingu võlgnevustest. Lisaks on äriühing vastavalt üldiselt kohaldavatele siseriiklikele õigusnormidele juba esitanud taotluse oma tõendatud maksuvõlgade tagasimaksmiseks 48 osamakse teel. |
| --- | --- |

(47)

Seoses äriühingu Olympic Airlines maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgadega väidab Kreeka Vabariik, et tasumata jäänud võlgu ei ole ajatatud ning Olympic Airlines on sotsiaalkindlustusvõlad täies ulatuses tasunud. Maksuvõlgade puhul ei tähenda üksnes teatava osa Kreeka riigile tasutavate maksuvõlgade tagasi maksmisega viivitamine piiratud ajavahemikul alates 2005. aasta otsusest Kreeka riigi poolset „kestvat ajatamist”. Igal juhul väidab Kreeka riik, et ta on juba võtnud kõik siseriikliku õigusega ette nähtud meetmed, et tõendada ja sisse nõuda suurem osa äriühingu võlgnevustest. Lisaks on äriühing vastavalt üldiselt kohaldavatele siseriiklikele õigusnormidele juba esitanud taotluse oma tõendatud maksuvõlgade tagasimaksmiseks 48 osamakse teel.

3.2.1.   Õhusõidukite allrentimine

| (48) | Õhusõidukite allrentimine põhirendilepingukohasest maksest madalama hinnaga ei kujuta endast riigiabi, sest äriühingu Olympic Airlines sooduskohtlemist ei toimunud ning äriühing ei saanud sellist kasu, mida ta ei oleks turutingimusi arvestades igal juhul saanud. Kreeka ametiasutused väidavad, et komisjon ei uurinud üldse rendimaksete suurust turumajandusliku investeerimise põhimõttest lähtudes ning kasutas puudulikku meetodit, võttes arvesse õhusõiduki põhirendi ja allrendi vahelisi erinevusi, selle asemel, et uurida, kas allrendileping sõlmiti turuhindadega. |
| --- | --- |

(48)

Õhusõidukite allrentimine põhirendilepingukohasest maksest madalama hinnaga ei kujuta endast riigiabi, sest äriühingu Olympic Airlines sooduskohtlemist ei toimunud ning äriühing ei saanud sellist kasu, mida ta ei oleks turutingimusi arvestades igal juhul saanud. Kreeka ametiasutused väidavad, et komisjon ei uurinud üldse rendimaksete suurust turumajandusliku investeerimise põhimõttest lähtudes ning kasutas puudulikku meetodit, võttes arvesse õhusõiduki põhirendi ja allrendi vahelisi erinevusi, selle asemel, et uurida, kas allrendileping sõlmiti turuhindadega.

3.2.2.   Kapitali- ja kasutusrent

| (49) | Kreeka Vabariik on seisukohal, et komisjon eksis selgelt, kui ei eristanud kapitali- ja kasutusrenti. |
| --- | --- |

(49)

Kreeka Vabariik on seisukohal, et komisjon eksis selgelt, kui ei eristanud kapitali- ja kasutusrenti.

| (50) | Esiteks juhtis Kreeka Vabariik tähelepanu sellele, et neli A340–300 tüüpi õhusõidukit kõikidest äriühingu Olympic Airlines renditud õhusõidukitest on kõnealusele äriühingule allrentinud äriühing Olympic Airways Services, kes sai need õhusõidukid kapitalirendi alusel. Alates 2004. aasta detsembrist asendas Kreeka riik äriühingut Olympic Airways Services kõnealuses kapitalirendilepingus alates 2004. aasta detsembrist (esimese paari puhul) ning alates 2005. aasta aprillist (teise paari puhul). Alates sellest ajast kuni praeguseni on Kreeka riik neid õhusõidukeid allrentinud äriühingule Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(50)

Esiteks juhtis Kreeka Vabariik tähelepanu sellele, et neli A340–300 tüüpi õhusõidukit kõikidest äriühingu Olympic Airlines renditud õhusõidukitest on kõnealusele äriühingule allrentinud äriühing Olympic Airways Services, kes sai need õhusõidukid kapitalirendi alusel. Alates 2004. aasta detsembrist asendas Kreeka riik äriühingut Olympic Airways Services kõnealuses kapitalirendilepingus alates 2004. aasta detsembrist (esimese paari puhul) ning alates 2005. aasta aprillist (teise paari puhul). Alates sellest ajast kuni praeguseni on Kreeka riik neid õhusõidukeid allrentinud äriühingule Olympic Airlines.

| (51) | Kreeka selgitab, et kapitalirent on rent, mille puhul kantakse üle ka vara omamisest tulenevad ohud ja tulu (omandiõiguse võib lõpuks üle kanda või üle kandmata jätta). Põhimõtteliselt tähendab see ostu, mille puhul ostuhind tasutakse osamaksetena. Kasutusrent on igasugune rent, mis ei ole kapitalirent. Seetõttu vastab kapitalirendilepingu alusel makstav rendimakse osamakse summale, mis tuleb tasuda õhusõiduki väärtuse väljamaksmiseks, et rendilepingu lõppedes saaks rendilevõtja õhusõiduki omanikuks. Kreeka riigi poolt rendileandjatele õhusõidukite eest makstava igakuise rendimakse tasumine lõpeb 2011. aastal, mil õhusõidukid saavad täielikult riigi omandiks. |
| --- | --- |

(51)

Kreeka selgitab, et kapitalirent on rent, mille puhul kantakse üle ka vara omamisest tulenevad ohud ja tulu (omandiõiguse võib lõpuks üle kanda või üle kandmata jätta). Põhimõtteliselt tähendab see ostu, mille puhul ostuhind tasutakse osamaksetena. Kasutusrent on igasugune rent, mis ei ole kapitalirent. Seetõttu vastab kapitalirendilepingu alusel makstav rendimakse osamakse summale, mis tuleb tasuda õhusõiduki väärtuse väljamaksmiseks, et rendilepingu lõppedes saaks rendilevõtja õhusõiduki omanikuks. Kreeka riigi poolt rendileandjatele õhusõidukite eest makstava igakuise rendimakse tasumine lõpeb 2011. aastal, mil õhusõidukid saavad täielikult riigi omandiks.

| (52) | Kreeka riigi otsus allrentida õhusõidukeid põhirendilepingu alusel makstavatest kapitalirendimaksetest madalama hinnaga ei ole riigiabi äriühingule Olympic Airlines, kuna: a) see on õigustatud kahte liiki lepingute erinevusega, ning b) allrentimise käigus tehtud kasutusrendimaksed kajastavad sarnaste õhusõidukite rentimise eest makstavaid turuhindu ajal, kui lepingud sõlmiti. |
| --- | --- |

(52)

Kreeka riigi otsus allrentida õhusõidukeid põhirendilepingu alusel makstavatest kapitalirendimaksetest madalama hinnaga ei ole riigiabi äriühingule Olympic Airlines, kuna: a) see on õigustatud kahte liiki lepingute erinevusega, ning b) allrentimise käigus tehtud kasutusrendimaksed kajastavad sarnaste õhusõidukite rentimise eest makstavaid turuhindu ajal, kui lepingud sõlmiti.

| (53) | Seega on enesestmõistetav, et kapitalirendi puhul on rendimaksed suuremad kui tavalise kasutusrendi puhul, sest sellised maksed sisaldavad ka õhusõiduki väärtuse järkjärgulist väljamaksmist. Äriühing Olympic Airlines aga maksis Kreeka riigile rendimakseid üksnes õhusõiduki käitamise eest, ilma igasuguste eeldusteta saada lepingu alusel tulevikus õhusõiduki omanikuks. |
| --- | --- |

(53)

Seega on enesestmõistetav, et kapitalirendi puhul on rendimaksed suuremad kui tavalise kasutusrendi puhul, sest sellised maksed sisaldavad ka õhusõiduki väärtuse järkjärgulist väljamaksmist. Äriühing Olympic Airlines aga maksis Kreeka riigile rendimakseid üksnes õhusõiduki käitamise eest, ilma igasuguste eeldusteta saada lepingu alusel tulevikus õhusõiduki omanikuks.

| (54) | Seoses äriühingu Olympic Airlines käitatavate õhusõidukite kasutusrendiga teavitas Kreeka Vabariik komisjoni, et kõik sellised õhusõidukite (välja arvatud ühe A300–600 tüüpi õhusõiduki) allrendilepingud äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines vahel on lõppenud. Paljud lepingud äriühingu Olympic Airlines ja esialgsete rendileandjate vahel vaadati üle ja neid uuendati kehtivate turuhindade põhjal (eri kuupäevadel aastatel 2005–2007) ilma äriühingu Olympic Airways Services vahendamiseta. |
| --- | --- |

(54)

Seoses äriühingu Olympic Airlines käitatavate õhusõidukite kasutusrendiga teavitas Kreeka Vabariik komisjoni, et kõik sellised õhusõidukite (välja arvatud ühe A300–600 tüüpi õhusõiduki) allrendilepingud äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines vahel on lõppenud. Paljud lepingud äriühingu Olympic Airlines ja esialgsete rendileandjate vahel vaadati üle ja neid uuendati kehtivate turuhindade põhjal (eri kuupäevadel aastatel 2005–2007) ilma äriühingu Olympic Airways Services vahendamiseta.

| (55) | Täpsemalt on DHC 8-102 tüüpi õhusõiduki nelja rendilepingu, B-737-400 tüüpi õhusõiduki nelja rendilepingu, B-737-300 tüüpi õhusõiduki ühe rendilepingu ning B-717-200 tüüpi õhusõiduki kolme rendilepingu puhul, kus rendilevõtjaks oli äriühing Olympic Airways Services, põhikasutusrendilepingu puhul rendilevõtjaks nüüd äriühing Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(55)

Täpsemalt on DHC 8-102 tüüpi õhusõiduki nelja rendilepingu, B-737-400 tüüpi õhusõiduki nelja rendilepingu, B-737-300 tüüpi õhusõiduki ühe rendilepingu ning B-717-200 tüüpi õhusõiduki kolme rendilepingu puhul, kus rendilevõtjaks oli äriühing Olympic Airways Services, põhikasutusrendilepingu puhul rendilevõtjaks nüüd äriühing Olympic Airlines.

| (56) | Kreeka arvates oli äriühingu Olympic Airways Services otsus saada tulu õhusõidukite eest ning vähendada oma kahjumit, allrentides õhusõidukeid äriühingule Olympic Airlines, majanduslikult täielikult õigustatud ning kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Lisaks vabastas äriühing Olympic Airways Services end õhusõidukite ohutuse tagamise ja hooldamise kuludest ning sai kasu lendude maapealsest teenindamisest ja hooldusteenustest, mida pakuti nende õhusõidukite puhul äriühingule Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(56)

Kreeka arvates oli äriühingu Olympic Airways Services otsus saada tulu õhusõidukite eest ning vähendada oma kahjumit, allrentides õhusõidukeid äriühingule Olympic Airlines, majanduslikult täielikult õigustatud ning kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Lisaks vabastas äriühing Olympic Airways Services end õhusõidukite ohutuse tagamise ja hooldamise kuludest ning sai kasu lendude maapealsest teenindamisest ja hooldusteenustest, mida pakuti nende õhusõidukite puhul äriühingule Olympic Airlines.

3.2.3.   Äriühingu Olympic Airlines võlad ja praegune finantsolukord

| (57) | Ajavahemikul 2004–2007 deklareeris äriühing Olympic Airlines ligikaudu 16,5 % suurust tulude kasvu ning suutis kärpida oma kulude (v.a kütusekulud) suurenemist nii, et see piirdus 9,7 %. |
| --- | --- |

(57)

Ajavahemikul 2004–2007 deklareeris äriühing Olympic Airlines ligikaudu 16,5 % suurust tulude kasvu ning suutis kärpida oma kulude (v.a kütusekulud) suurenemist nii, et see piirdus 9,7 %.

| (58) | Vastavalt seadusele nr 2190/1920 on äriühingul kohustus lõpetada 2007. aasta finantsaruande koostamine 2008. aasta aprilli lõpuks. Kreeka esitas äriühingu Olympic Airlines finantsolukorra selgitamiseks järgmise tabeli:









  TULUD–KULUD | Eelarvestus 2007 | 2006 | 2005 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KOGUTULU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ÕHUSÕIDUKI KÜTUS | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| MUUD PROPORTSIAALSED KULUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| PROPORTSIONAALSED KULUD KOKKU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TULEMUSED ENNE PÜSIKULU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ÕHUSÕIDUKI RENDIMAKSED | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| MUUD KULUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOKKU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| BRUTOKASUM (EBITDA) | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| AMORTISATSIOON KOKKU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| TULEMUSED | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| MUUD FINANTSKULUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| KOGUKULUD | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| MAKSUSTAMISEELNE TULU JA ERAKORRALISED KIRJED | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| ERAKORRALISED TULEMUSED | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| MAKSUSTAMISEELNE TULU | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |

(58)

Vastavalt seadusele nr 2190/1920 on äriühingul kohustus lõpetada 2007. aasta finantsaruande koostamine 2008. aasta aprilli lõpuks. Kreeka esitas äriühingu Olympic Airlines finantsolukorra selgitamiseks järgmise tabeli:

TULUD–KULUD

Eelarvestus 2007

2006

2005

2004

KOGUTULU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ÕHUSÕIDUKI KÜTUS

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

MUUD PROPORTSIAALSED KULUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PROPORTSIONAALSED KULUD KOKKU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TULEMUSED ENNE PÜSIKULU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ÕHUSÕIDUKI RENDIMAKSED

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

MUUD KULUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOKKU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

BRUTOKASUM (EBITDA)

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

AMORTISATSIOON KOKKU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

TULEMUSED

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

MUUD FINANTSKULUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

KOGUKULUD

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

MAKSUSTAMISEELNE TULU JA ERAKORRALISED KIRJED

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

ERAKORRALISED TULEMUSED

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

MAKSUSTAMISEELNE TULU

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (59) | Vastavalt tabelile oli äriühingu Olympic Airlines kogutulu 2004. aastal [...]* miljonit, samas kui maksustamiseelsed kogukulud olid [...]*, mille tulemusel deklareeris äriühing 87,1 miljoni euro suuruse kahjumi. Äriühingu olukord halvenes järgnevate aastate jooksul. 2007. aastal oli kahjum [...]* miljonit. |
| --- | --- |

(59)

Vastavalt tabelile oli äriühingu Olympic Airlines kogutulu 2004. aastal [...]* miljonit, samas kui maksustamiseelsed kogukulud olid [...]*, mille tulemusel deklareeris äriühing 87,1 miljoni euro suuruse kahjumi. Äriühingu olukord halvenes järgnevate aastate jooksul. 2007. aastal oli kahjum [...]* miljonit.

| (60) | Kreeka ametiasutuste sõnul on selline muutus äriühingu Olympic Airlines finantsolukorras suuresti õigusliku suutmatuse tagajärg suurendada oma aktsiakapitali, (22) mis tuleneb ainuosanikust (Kreeka riigist) ning raskustest, mille on põhjustanud varasemad riigiabi käsitlevad otsused, millega püüti kaasata äriühingusse erafonde. |
| --- | --- |

(60)

Kreeka ametiasutuste sõnul on selline muutus äriühingu Olympic Airlines finantsolukorras suuresti õigusliku suutmatuse tagajärg suurendada oma aktsiakapitali, (22) mis tuleneb ainuosanikust (Kreeka riigist) ning raskustest, mille on põhjustanud varasemad riigiabi käsitlevad otsused, millega püüti kaasata äriühingusse erafonde.

| (61) | Äriühing on rõhutanud, et pikaajalise kapitalinappuse tõttu on ta olnud sunnitud oma kulusid oluliselt suurendama, eelkõige seoses õhusõidukite rendiga, mille puhul on pigem lühiajalised kui pikaajalised rendid mõjutanud suurel määral äriühingu negatiivseid tulemusi. Lisaks on kapitali puudujäägi tõttu esinenud märkimisväärseid viivitusi uuenduste kasutuselevõtmisel äriühingu tootmisprotsessis, mille tõttu ei ole veel kasutusele võetud näiteks elektroonilist piletimüüki. |
| --- | --- |

(61)

Äriühing on rõhutanud, et pikaajalise kapitalinappuse tõttu on ta olnud sunnitud oma kulusid oluliselt suurendama, eelkõige seoses õhusõidukite rendiga, mille puhul on pigem lühiajalised kui pikaajalised rendid mõjutanud suurel määral äriühingu negatiivseid tulemusi. Lisaks on kapitali puudujäägi tõttu esinenud märkimisväärseid viivitusi uuenduste kasutuselevõtmisel äriühingu tootmisprotsessis, mille tõttu ei ole veel kasutusele võetud näiteks elektroonilist piletimüüki.

| (62) | Hoolimata neist asjaoludest väidavad Kreeka ametiasutused, et äriühing on korrapäraselt tasunud oma võlgu sotsiaalkindlustussüsteemidele ning tal ei ole enam võlgu peamisele sotsiaalkindlustusüsteemile IKA-le. |
| --- | --- |

(62)

Hoolimata neist asjaoludest väidavad Kreeka ametiasutused, et äriühing on korrapäraselt tasunud oma võlgu sotsiaalkindlustussüsteemidele ning tal ei ole enam võlgu peamisele sotsiaalkindlustusüsteemile IKA-le.

| (63) | Äriühing on praegu hilinenud oma võla tagasimaksmisega teatavale arvule võlausaldajatele. Täpsemalt oli tasumisele kuuluv koguvõlg (31. detsembri 2007 seisuga) äriühingule Olympic Airways Services (ning selle tütarettevõtjale Olympic Aviation) [...]*, Ateena rahvusvahelisele lennujaamale [...]* miljonit ning äriühingule Olympic Catering [...]* miljonit. |
| --- | --- |

(63)

Äriühing on praegu hilinenud oma võla tagasimaksmisega teatavale arvule võlausaldajatele. Täpsemalt oli tasumisele kuuluv koguvõlg (31. detsembri 2007 seisuga) äriühingule Olympic Airways Services (ning selle tütarettevõtjale Olympic Aviation) [...]*, Ateena rahvusvahelisele lennujaamale [...]* miljonit ning äriühingule Olympic Catering [...]* miljonit.

| (64) | Praegu esineb äriühingul mõningaid viivitusi teatavate võlgade tagasimaksmisel maksuhalduritele ja lennuametile. Kreeka Vabariigile kättesaadava teabe põhjal oli äriühingu Olympic Airways Services tõendatud maksuvõlg 7. veebruari 2008. aasta seisuga kuni 31. detsembrini 2007 kestva ajavahemiku eest [...]* miljonit. Sellest summast kuulub praegu tasumisele üksnes [...]*miljonit. |
| --- | --- |

(64)

Praegu esineb äriühingul mõningaid viivitusi teatavate võlgade tagasimaksmisel maksuhalduritele ja lennuametile. Kreeka Vabariigile kättesaadava teabe põhjal oli äriühingu Olympic Airways Services tõendatud maksuvõlg 7. veebruari 2008. aasta seisuga kuni 31. detsembrini 2007 kestva ajavahemiku eest [...]* miljonit. Sellest summast kuulub praegu tasumisele üksnes [...]*miljonit.

| (65) | Äriühing on hilinenud õhusõidukite rendimaksete tasumisega Kreeka riigile kogusummas [...]*miljonit. Samuti ei ole äriühing maksnud Kreeka riigile [...]* miljonit õhusõidukite hooldusreservi jaoks. |
| --- | --- |

(65)

Äriühing on hilinenud õhusõidukite rendimaksete tasumisega Kreeka riigile kogusummas [...]*miljonit. Samuti ei ole äriühing maksnud Kreeka riigile [...]* miljonit õhusõidukite hooldusreservi jaoks.

| (66) | Kreeka Vabariik rõhutab, et küsimus äriühingu Olympic Airlines võlgade Kreeka riigile tagasimaksmise kestvast ajatamisest tõstatati esimest korda 2005. aasta otsuses. Kreeka Vabariik juhib tähelepanu asjaolule, et 2005. aasta otsuses leiti, et pärast ühenduse ekspertide poolset uurimist täitis äriühing oma kohustused uuritud ajavahemiku suhtes (st kuni 2005. aasta maini). |
| --- | --- |

(66)

Kreeka Vabariik rõhutab, et küsimus äriühingu Olympic Airlines võlgade Kreeka riigile tagasimaksmise kestvast ajatamisest tõstatati esimest korda 2005. aasta otsuses. Kreeka Vabariik juhib tähelepanu asjaolule, et 2005. aasta otsuses leiti, et pärast ühenduse ekspertide poolset uurimist täitis äriühing oma kohustused uuritud ajavahemiku suhtes (st kuni 2005. aasta maini).

| (67) | Seejärel rõhutab Kreeka Vabariik, et isegi kui äriühingul Olympic Airlines on praegu riigile teatavaid tasumata võlgu, on kõik maksmisel esinenud viivitused üksnes lühiajalised. Riigi arvates ei ole see ühenduse asjakohase kohtupraktika kohaselt iseenesest piisav tõend riigipoolse kestva ajatamise kohta. |
| --- | --- |

(67)

Seejärel rõhutab Kreeka Vabariik, et isegi kui äriühingul Olympic Airlines on praegu riigile teatavaid tasumata võlgu, on kõik maksmisel esinenud viivitused üksnes lühiajalised. Riigi arvates ei ole see ühenduse asjakohase kohtupraktika kohaselt iseenesest piisav tõend riigipoolse kestva ajatamise kohta.

| (68) | Kohtupraktikast tuleneb, et „kui sotsiaalkindlustusmakseid koguv avalik-õiguslik asutus sallib nende maksete hilinenud tasumist, annab selline käitumine kasusaajale kahtlemata olulise ärilise eelise, vähendades selle ettevõtja jaoks sotsiaalkindlustussüsteemi normaalse toimimisega seotud koormust” (23). |
| --- | --- |

(68)

Kohtupraktikast tuleneb, et „kui sotsiaalkindlustusmakseid koguv avalik-õiguslik asutus sallib nende maksete hilinenud tasumist, annab selline käitumine kasusaajale kahtlemata olulise ärilise eelise, vähendades selle ettevõtja jaoks sotsiaalkindlustussüsteemi normaalse toimimisega seotud koormust” (23).

| (69) | Selleks et käsitada kõnealust majanduslikku eelist riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb siiski ka tõendada, et ettevõtja ei oleks sellist eelist saanud tavalistes turutingimustes; teisisõnu tuleb uurida, kas maksed saanud organisatsioon toimis nii, nagu oleks samades oludes toiminud eraõiguslik võlausaldaja. |
| --- | --- |

(69)

Selleks et käsitada kõnealust majanduslikku eelist riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb siiski ka tõendada, et ettevõtja ei oleks sellist eelist saanud tavalistes turutingimustes; teisisõnu tuleb uurida, kas maksed saanud organisatsioon toimis nii, nagu oleks samades oludes toiminud eraõiguslik võlausaldaja.

| (70) | Kreeka arvates ei ole seda kriteeriumi praktikas kerge kohaldada, kuna eraõiguslike võlausaldajate jaoks ei ole ühtegi käitumisstandardit. Täpsemalt öeldes võib võlausaldaja sõltuvalt võlgnike finantsperspektiivist ja elujõulisusest otsustada, et ta ei tee midagi või kasutada tasumisele kuuluvate võlgade sissenõudmiseks kõiki talle kättesaadavaid õiguslikke vahendeid. Seetõttu on Kreeka arvamusel, et tuleks uurida, kas riigiasutus võttis võla sissenõudmiseks kõik kättesaadavad õiguslikud meetmed ning kas ta tegi seda viivitamata (24). |
| --- | --- |

(70)

Kreeka arvates ei ole seda kriteeriumi praktikas kerge kohaldada, kuna eraõiguslike võlausaldajate jaoks ei ole ühtegi käitumisstandardit. Täpsemalt öeldes võib võlausaldaja sõltuvalt võlgnike finantsperspektiivist ja elujõulisusest otsustada, et ta ei tee midagi või kasutada tasumisele kuuluvate võlgade sissenõudmiseks kõiki talle kättesaadavaid õiguslikke vahendeid. Seetõttu on Kreeka arvamusel, et tuleks uurida, kas riigiasutus võttis võla sissenõudmiseks kõik kättesaadavad õiguslikud meetmed ning kas ta tegi seda viivitamata (24).

| (71) | Magefesa (25) kohtuasja puhul otsustas kohus, et maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade maksmata jätmine paljude aastate jooksul (üle kaheksa aasta) osutas sellele, et ametiasutused ei kasutanud võla tagasimaksmise tagamiseks kõiki seaduslikke vahendeid. |
| --- | --- |

(71)

Magefesa (25) kohtuasja puhul otsustas kohus, et maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade maksmata jätmine paljude aastate jooksul (üle kaheksa aasta) osutas sellele, et ametiasutused ei kasutanud võla tagasimaksmise tagamiseks kõiki seaduslikke vahendeid.

| (72) | Lenzingi (26) kohtuasjas otsustas Esimese Astme Kohus, et a) sotsiaalkindlustusmaksete tasumata jätmise võimaldamine vähemalt kuus aastat, mistõttu võlad kuhjusid, b) võla tagasimaksmise kokkulepitud korra rikkumise sallimine, ning c) uue võla tagasimaksmise korra kokkuleppe sõlmimine, kuigi ametiasutustel oli võimalik nõuda nõuete kogusumma viivitamatut tagasimaksmist esialgse korra tingimuste rikkumise tõttu (näiteks sundtäitmise teel), ei vasta turumajandusliku investeerimise põhimõttele ning kujutas endast seega riigiabi. |
| --- | --- |

(72)

Lenzingi (26) kohtuasjas otsustas Esimese Astme Kohus, et a) sotsiaalkindlustusmaksete tasumata jätmise võimaldamine vähemalt kuus aastat, mistõttu võlad kuhjusid, b) võla tagasimaksmise kokkulepitud korra rikkumise sallimine, ning c) uue võla tagasimaksmise korra kokkuleppe sõlmimine, kuigi ametiasutustel oli võimalik nõuda nõuete kogusumma viivitamatut tagasimaksmist esialgse korra tingimuste rikkumise tõttu (näiteks sundtäitmise teel), ei vasta turumajandusliku investeerimise põhimõttele ning kujutas endast seega riigiabi.

| (73) | Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas Hispaania vs. komisjon, (27) et Hispaania ametiasutused tegutsesid vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele ning kasutasid võlgade sissenõudmiseks kõiki seaduslikke vahendeid, kuigi neil kulus kolm aastat, et jõuda ettevõtjatega võlgade ümberkorraldamise lepinguteni ning kuigi nad kustutasid kaks kolmandikku võlgadest ning sõlmisid võlgade ümberkorraldamise lepingud kümneks aastaks koos kaheaastase ajapikendusega. |
| --- | --- |

(73)

Euroopa Kohus otsustas kohtuasjas Hispaania vs. komisjon, (27) et Hispaania ametiasutused tegutsesid vastavalt turumajandusliku investeerimise põhimõttele ning kasutasid võlgade sissenõudmiseks kõiki seaduslikke vahendeid, kuigi neil kulus kolm aastat, et jõuda ettevõtjatega võlgade ümberkorraldamise lepinguteni ning kuigi nad kustutasid kaks kolmandikku võlgadest ning sõlmisid võlgade ümberkorraldamise lepingud kümneks aastaks koos kaheaastase ajapikendusega.

| (74) | Sellest lähtuvalt on Kreeka Vabariik seisukohal, et äriühingu Olympic Airlines võlgade sissenõudmisel ei olnud tegemist riigipoolse pikaleveninud ajatamisega. |
| --- | --- |

(74)

Sellest lähtuvalt on Kreeka Vabariik seisukohal, et äriühingu Olympic Airlines võlgade sissenõudmisel ei olnud tegemist riigipoolse pikaleveninud ajatamisega.

3.3.   Riigiabi erikaitse kaudu võlausaldajate eest

| (75) | Kreeka Vabariik väidab oma vastuses, et kõnealused õigusnormid ei too kaasa äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines võlausaldajate õiguste äravõtmist seoses nende nõuete jõustamisega siseriikliku õiguse kohaselt, vaid lihtsalt õiguste peatamise, mis siseriikliku kohtupraktika kohaselt vastab siseriiklikule õigusele (ja eelkõige põhiseadusele). Lisaks märgivad nad, et riik (sealhulgas kõik riigiasutused, kes võiksid riigi vahendite kaudu pakkuda eeliseid) on sõnaselgelt kõnealuse võlausaldajatevastase kaitse kohaldamisalast välja jäetud. Seega ei saa nende arvates olla tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Riigiabiga oleks tegemist üksnes juhul, kui Kreeka riik oleks taganud äriühingute Airways Services ja/või Olympic Airlines võlgade tasumise võlausaldajatele või kui ta oleks teinud nende äriühingute nimel makseid tarnijatele ja/või võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(75)

Kreeka Vabariik väidab oma vastuses, et kõnealused õigusnormid ei too kaasa äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines võlausaldajate õiguste äravõtmist seoses nende nõuete jõustamisega siseriikliku õiguse kohaselt, vaid lihtsalt õiguste peatamise, mis siseriikliku kohtupraktika kohaselt vastab siseriiklikule õigusele (ja eelkõige põhiseadusele). Lisaks märgivad nad, et riik (sealhulgas kõik riigiasutused, kes võiksid riigi vahendite kaudu pakkuda eeliseid) on sõnaselgelt kõnealuse võlausaldajatevastase kaitse kohaldamisalast välja jäetud. Seega ei saa nende arvates olla tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Riigiabiga oleks tegemist üksnes juhul, kui Kreeka riik oleks taganud äriühingute Airways Services ja/või Olympic Airlines võlgade tasumise võlausaldajatele või kui ta oleks teinud nende äriühingute nimel makseid tarnijatele ja/või võlausaldajatele.

| (76) | Kreeka Vabariik ei vaidle vastu, et see konkreetne säte seondub üksnes äriühingutega Olympic Airways Services ja Olympic Airlines. Kõnealuste sätete spetsiifilisusest iseenesest siiski ei piisa, et teha kindlaks EÜ asutamislepingu artikli 87 rikkumine, kuna seaduse nr 3404/2005 artikli 22 alusel ei anta mingisugust majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(76)

Kreeka Vabariik ei vaidle vastu, et see konkreetne säte seondub üksnes äriühingutega Olympic Airways Services ja Olympic Airlines. Kõnealuste sätete spetsiifilisusest iseenesest siiski ei piisa, et teha kindlaks EÜ asutamislepingu artikli 87 rikkumine, kuna seaduse nr 3404/2005 artikli 22 alusel ei anta mingisugust majanduslikku eelist.

| (77) | Kreeka arvates peaks selleks, et tegemist oleks riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, olema riigi vahendeid tegelikult üle kantud (28). Äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines pakutud kaitse võlausaldajate eest alates 17. oktoobrist 2005 kuni 28. veebruarini 2006, mida seejärel pikendati kuni 31. oktoobrini 2006, siis 31. oktoobrini 2007 ja pärast seda 31. oktoobrini 2008, seondub üksnes võlgadega eraõiguslikele võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(77)

Kreeka arvates peaks selleks, et tegemist oleks riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 tähenduses, olema riigi vahendeid tegelikult üle kantud (28). Äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines pakutud kaitse võlausaldajate eest alates 17. oktoobrist 2005 kuni 28. veebruarini 2006, mida seejärel pikendati kuni 31. oktoobrini 2006, siis 31. oktoobrini 2007 ja pärast seda 31. oktoobrini 2008, seondub üksnes võlgadega eraõiguslikele võlausaldajatele.

| (78) | Kreeka riigi kõnealuse sätte reguleerimisalast väljajätmise põhjendus oligi just vastavuse tagamine riigiabi käsitlevate ühenduse õigusaktide nõuetega, nagu on märgitud õigusaktidele lisatud selgitavas aruandes. |
| --- | --- |

(78)

Kreeka riigi kõnealuse sätte reguleerimisalast väljajätmise põhjendus oligi just vastavuse tagamine riigiabi käsitlevate ühenduse õigusaktide nõuetega, nagu on märgitud õigusaktidele lisatud selgitavas aruandes.

| (79) | Kreeka Vabariik sooviks rõhutada, et ainus võimalus, kuidas võiks tegemist olla riigiabiga eraõiguslike võlausaldajate vastase erikaitse näol, oleks see, kui Kreeka riik tagaks äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines võlgade tasumise nende võlausaldajatele või kui riik oleks teinud äriühingute nimel makseid tarnijatele ja/või võlausaldajatele. |
| --- | --- |

(79)

Kreeka Vabariik sooviks rõhutada, et ainus võimalus, kuidas võiks tegemist olla riigiabiga eraõiguslike võlausaldajate vastase erikaitse näol, oleks see, kui Kreeka riik tagaks äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines võlgade tasumise nende võlausaldajatele või kui riik oleks teinud äriühingute nimel makseid tarnijatele ja/või võlausaldajatele.

4.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

4.1.   Äriühing Olympic Airlines SA

| (80) | Äriühingu Olympic Airlines märkused olid täielikult kooskõlas vastusega, mille Kreeka Vabariik esitas 11. veebruari 2008. aasta kirjas. |
| --- | --- |

(80)

Äriühingu Olympic Airlines märkused olid täielikult kooskõlas vastusega, mille Kreeka Vabariik esitas 11. veebruari 2008. aasta kirjas.

| (81) | Seoses õhusõidukite allrentimisega Kreeka riigilt ja äriühingult Olympic Airways on äriühing Olympic Airlines seisukohal, et äriühing Olympic Airways ja Kreeka riik toimisid õhusõidukite allrentimisel täielikult kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning mingisugust äriühingu Olympic Airlines sooduskohtlemist ei esinenud. Lisaks väidab ta, et äriühingu Olympic Airlines poolt makstud rendimaksed nii äriühingule Olympic Airways kui ka Kreeka riigile on üldjoontes kooskõlas praeguste turuhindadega. |
| --- | --- |

(81)

Seoses õhusõidukite allrentimisega Kreeka riigilt ja äriühingult Olympic Airways on äriühing Olympic Airlines seisukohal, et äriühing Olympic Airways ja Kreeka riik toimisid õhusõidukite allrentimisel täielikult kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega ning mingisugust äriühingu Olympic Airlines sooduskohtlemist ei esinenud. Lisaks väidab ta, et äriühingu Olympic Airlines poolt makstud rendimaksed nii äriühingule Olympic Airways kui ka Kreeka riigile on üldjoontes kooskõlas praeguste turuhindadega.

| (82) | Ka äriühing Olympic Airlines osutas sellele, et tuleks eristada kapitali- ja kasutusrenti. |
| --- | --- |

(82)

Ka äriühing Olympic Airlines osutas sellele, et tuleks eristada kapitali- ja kasutusrenti.

| (83) | Kreeka riigi otsuse puhul allrentida õhusõidukeid põhirendilepingu alusel makstud kapitalirendihindadest madalama hinnaga ei pruukinud tingimata olla tegemist ebaseadusliku abi andmisega äriühingule Olympic Airlines. Esiteks õigustab rendimaksete summade erinevust kahte liiki rendilepingute erinevus ning teiseks asjaolu, et kasutusrendilepingu alusel makstud rendimaksed kajastavad samasuguste õhusõidukite rentimise eest makstud turuhindu hetkel, mil rendilepingud sõlmiti. |
| --- | --- |

(83)

Kreeka riigi otsuse puhul allrentida õhusõidukeid põhirendilepingu alusel makstud kapitalirendihindadest madalama hinnaga ei pruukinud tingimata olla tegemist ebaseadusliku abi andmisega äriühingule Olympic Airlines. Esiteks õigustab rendimaksete summade erinevust kahte liiki rendilepingute erinevus ning teiseks asjaolu, et kasutusrendilepingu alusel makstud rendimaksed kajastavad samasuguste õhusõidukite rentimise eest makstud turuhindu hetkel, mil rendilepingud sõlmiti.

| (84) | Lihtsalt öeldes omandab rendilevõtja õiguse saada kapitalirendi lõppedes õhusõiduki omanikuks, mida ta ei saaks kasutusrendi puhul. Seetõttu vastab kapitalirendilepingukohane rendimakse osamakse summale, millega makstakse välja õhusõiduki väärtus, et rendilepingu lõppedes saaks õhusõiduki omanikuks rendilevõtja. Kõnealusel juhul lõpetab Kreeka rendileandjatele õhusõiduki eest makstavate igakuiste rendimaksete tasumise 2011. aastal, kuna õhusõidukid saavad siis täielikult riigi omandiks. |
| --- | --- |

(84)

Lihtsalt öeldes omandab rendilevõtja õiguse saada kapitalirendi lõppedes õhusõiduki omanikuks, mida ta ei saaks kasutusrendi puhul. Seetõttu vastab kapitalirendilepingukohane rendimakse osamakse summale, millega makstakse välja õhusõiduki väärtus, et rendilepingu lõppedes saaks õhusõiduki omanikuks rendilevõtja. Kõnealusel juhul lõpetab Kreeka rendileandjatele õhusõiduki eest makstavate igakuiste rendimaksete tasumise 2011. aastal, kuna õhusõidukid saavad siis täielikult riigi omandiks.

| (85) | Äriühing Olympic Airlines rõhutas, et kõik kasutusrendilepingud õhusõidukite allrentimiseks äriühingult Olympic Airways on nüüdseks lõppenud. |
| --- | --- |

(85)

Äriühing Olympic Airlines rõhutas, et kõik kasutusrendilepingud õhusõidukite allrentimiseks äriühingult Olympic Airways on nüüdseks lõppenud.

| (86) | Äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines vahel sõlmitud kasutusrendilepingud olid nende kehtivuse ajaks (kuni viimane asus ise tasuma põhirenti), nagu juba eespool osutatud, sõlmitud turuhindadega. Seega ei olnud tegemist varjatud riigiabiga. Äriühing Olympic Airlines kordas, et kõnealuse allrentimise käigus ei toimunud tema sooduskohtlemist, kuna kokkulepitud rendimaksed kajastasid vastava kokkuleppe sõlmimise aegseid (11. detsember 2003) turuhindu, nagu ilmneb eespool nimetatud, Aviation Economics’i koostatud aruandest. Pärast seda sõlmis äriühing Olympic Airlines rendilepingud otse algsete rendileandjatega (mõnel juhul 2005. ja mõnel juhul 2007. aastal) kehtivate turuhindadega. |
| --- | --- |

(86)

Äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines vahel sõlmitud kasutusrendilepingud olid nende kehtivuse ajaks (kuni viimane asus ise tasuma põhirenti), nagu juba eespool osutatud, sõlmitud turuhindadega. Seega ei olnud tegemist varjatud riigiabiga. Äriühing Olympic Airlines kordas, et kõnealuse allrentimise käigus ei toimunud tema sooduskohtlemist, kuna kokkulepitud rendimaksed kajastasid vastava kokkuleppe sõlmimise aegseid (11. detsember 2003) turuhindu, nagu ilmneb eespool nimetatud, Aviation Economics’i koostatud aruandest. Pärast seda sõlmis äriühing Olympic Airlines rendilepingud otse algsete rendileandjatega (mõnel juhul 2005. ja mõnel juhul 2007. aastal) kehtivate turuhindadega.

| (87) | Lisaks oli ainus kasutusrendileping (A 300-600 tüüpi õhusõiduki rentimiseks), mis sõlmiti äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines vahel 2003. aastal ning mis oli jõus veel mõned päevad tagasi, sõlmitud – nagu ka kõik teised lepingud – turuhindadega. See leping on nüüdseks lõppenud. |
| --- | --- |

(87)

Lisaks oli ainus kasutusrendileping (A 300-600 tüüpi õhusõiduki rentimiseks), mis sõlmiti äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines vahel 2003. aastal ning mis oli jõus veel mõned päevad tagasi, sõlmitud – nagu ka kõik teised lepingud – turuhindadega. See leping on nüüdseks lõppenud.

| (88) | Äriühingu Olympic Airways otsus allrentida kõnealust õhusõidukit äriühingule Olympic Airlines oli antud olukorras sunduslik ja vastas mis tahes samas olukorras oleva eraõigusliku investori käitumisele. Kui seda ei oleks tehtud, oleks äriühing Olympic Airways pidanud maksma rendileandjale suurt hüvitist õhusõidukite eest, mida ta ei oleks saanud enam kasutada, kuna ta kõrvaldas lennuteenused oma äriplaanist 2003. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(88)

Äriühingu Olympic Airways otsus allrentida kõnealust õhusõidukit äriühingule Olympic Airlines oli antud olukorras sunduslik ja vastas mis tahes samas olukorras oleva eraõigusliku investori käitumisele. Kui seda ei oleks tehtud, oleks äriühing Olympic Airways pidanud maksma rendileandjale suurt hüvitist õhusõidukite eest, mida ta ei oleks saanud enam kasutada, kuna ta kõrvaldas lennuteenused oma äriplaanist 2003. aasta detsembris.

| (89) | Tuleks märkida, et vastavalt esialgsete rendileandjatega sõlmitud rendilepingule olid rendimaksed kohustuslikud hoolimata sellest, kas õhusõidukit kasutati äriühingu Olympic Airways lendudeks või mitte. Kõnealuses olukorras oli äriühingu Olympic Airways otsus saada tulu õhusõidukite eest ning vähendada oma kulusid, allrentides õhusõidukid äriühingule Olympic Airlines, majanduslikel kaalutlustel täielikult õigustatud ning kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Lisaks vabastas äriühing Olympic Airways allrendilepinguid sõlmides end õhusõidukite ohutuse tagamise ja hooldamise kuludest. Samuti sai ta nende õhusõidukite puhul kasu lendude maapealse teenindamise ja hooldusteenuse pakkumisest äriühingule Olympic Airlines. |
| --- | --- |

(89)

Tuleks märkida, et vastavalt esialgsete rendileandjatega sõlmitud rendilepingule olid rendimaksed kohustuslikud hoolimata sellest, kas õhusõidukit kasutati äriühingu Olympic Airways lendudeks või mitte. Kõnealuses olukorras oli äriühingu Olympic Airways otsus saada tulu õhusõidukite eest ning vähendada oma kulusid, allrentides õhusõidukid äriühingule Olympic Airlines, majanduslikel kaalutlustel täielikult õigustatud ning kooskõlas turumajandusliku investeerimise põhimõttega. Lisaks vabastas äriühing Olympic Airways allrendilepinguid sõlmides end õhusõidukite ohutuse tagamise ja hooldamise kuludest. Samuti sai ta nende õhusõidukite puhul kasu lendude maapealse teenindamise ja hooldusteenuse pakkumisest äriühingule Olympic Airlines.

| (90) | Seoses äriühingu Olympic Airlines võlgade ja praeguse finantsolukorraga kinnitas äriühing Kreeka Vabariigi poolt juba esitatud teavet. |
| --- | --- |

(90)

Seoses äriühingu Olympic Airlines võlgade ja praeguse finantsolukorraga kinnitas äriühing Kreeka Vabariigi poolt juba esitatud teavet.

| (91) | Seoses väitega, et äriühing Olympic Airlines sai riigiabi erikaitse kaudu võlausaldajate eest, on äriühing seisukohal, et seaduse nr 3404/2005 artikliga 22 ei anta äriühingule Olympic Airlines mingisugust rahalist kasu. |
| --- | --- |

(91)

Seoses väitega, et äriühing Olympic Airlines sai riigiabi erikaitse kaudu võlausaldajate eest, on äriühing seisukohal, et seaduse nr 3404/2005 artikliga 22 ei anta äriühingule Olympic Airlines mingisugust rahalist kasu.

| (92) | Lõpetuseks on äriühing Olympic Airlines seisukohal, et neid märkusi arvesse võttes ei ole komisjonil enam kahtlusi vaatlusalustes küsimustes. |
| --- | --- |

(92)

Lõpetuseks on äriühing Olympic Airlines seisukohal, et neid märkusi arvesse võttes ei ole komisjonil enam kahtlusi vaatlusalustes küsimustes.

4.2.   Äriühing Airways Services SA

| (93) | Äriühingult Olympic Airways Services saadud märkustes oli eeskätt osutatud vahekohtumenetlustele ja -otsustele. Need ei kuulu käesoleva otsuse reguleerimisalasse (29). Käesoleva otsusega hõlmatud muude küsimuste osas olid need täielikult kooskõlas äriühingult Olympic Airlines saadud märkustega ning Kreeka Vabariigi poolt 11. veebruaril 2008 esitatud vastusega. |
| --- | --- |

(93)

Äriühingult Olympic Airways Services saadud märkustes oli eeskätt osutatud vahekohtumenetlustele ja -otsustele. Need ei kuulu käesoleva otsuse reguleerimisalasse (29). Käesoleva otsusega hõlmatud muude küsimuste osas olid need täielikult kooskõlas äriühingult Olympic Airlines saadud märkustega ning Kreeka Vabariigi poolt 11. veebruaril 2008 esitatud vastusega.

4.3.   Aegean Airlines

| (94) | Aegean Airlines on äriühingu Olympic Airlines konkurent ja oma märkustes soovis ta eelkõige käsitleda vahekohtuotsuste küsimust. Aegean Airlines märkis samuti, et äriühing Olympic Airlines katab Kreeka lennundusturul oma 35 miljoni reisijaga ning rohkem kui 150 lennuliini käigushoidmisega 17 % turust, mis ei ole oluline osa turust. Lennuettevõtja Aegean Airlines arvates vajab Kreeka lennundusturg õiglast reguleerimist ja võrdset kohtlemist ning ühele turuosalisele ei tohiks ette näha eritoetusi, -hindu või -õigusi. |
| --- | --- |

(94)

Aegean Airlines on äriühingu Olympic Airlines konkurent ja oma märkustes soovis ta eelkõige käsitleda vahekohtuotsuste küsimust. Aegean Airlines märkis samuti, et äriühing Olympic Airlines katab Kreeka lennundusturul oma 35 miljoni reisijaga ning rohkem kui 150 lennuliini käigushoidmisega 17 % turust, mis ei ole oluline osa turust. Lennuettevõtja Aegean Airlines arvates vajab Kreeka lennundusturg õiglast reguleerimist ja võrdset kohtlemist ning ühele turuosalisele ei tohiks ette näha eritoetusi, -hindu või -õigusi.

4.4.   HATTA

| (95) | Kreeka reisi- ja turismiagentuuride ühendus (HATTA) esindab enam kui 1 500 Kreeka reisiagentuuri ja reisikorraldajat ning on tõsiselt mures äriühingu Olympic Airlines tuleviku ning mõju pärast, mida see võib avaldada Kreeka turismitööstusele. |
| --- | --- |

(95)

Kreeka reisi- ja turismiagentuuride ühendus (HATTA) esindab enam kui 1 500 Kreeka reisiagentuuri ja reisikorraldajat ning on tõsiselt mures äriühingu Olympic Airlines tuleviku ning mõju pärast, mida see võib avaldada Kreeka turismitööstusele.

| (96) | HATTA on seisukohal, et äriühing Olympic Airlines tuleks anda erasektori omandisse ja muuta see erasektori hallatavaks ettevõtjaks, kes tegutseb võrdsetes tingimustes teiste kodumaiste ja ühenduse lennuettevõtjatega. Samuti soovib HATTA rõhutada äriühingu Olympic Airlines võimaliku pankroti mõju Kreeka majandusele. Nende arvates on kõnealusel juhul pigem tegemist poliitilise küsimuse kui õigusliku menetlusega. |
| --- | --- |

(96)

HATTA on seisukohal, et äriühing Olympic Airlines tuleks anda erasektori omandisse ja muuta see erasektori hallatavaks ettevõtjaks, kes tegutseb võrdsetes tingimustes teiste kodumaiste ja ühenduse lennuettevõtjatega. Samuti soovib HATTA rõhutada äriühingu Olympic Airlines võimaliku pankroti mõju Kreeka majandusele. Nende arvates on kõnealusel juhul pigem tegemist poliitilise küsimuse kui õigusliku menetlusega.

| (97) | Kuna turism moodustab 18 % Kreeka SKP-st, ei oleks HATTA arvates äriühingu Olympic Airlines kadumise korral piisavat ärihuvi ärajäävate lendude tühimiku täitmiseks. Kaalul ei ole üksnes riigile kuuluva äriühingu tulevik, vaid selle sektori tulevik ja stabiilsus, millest Kreeka majandus suuresti sõltub. |
| --- | --- |

(97)

Kuna turism moodustab 18 % Kreeka SKP-st, ei oleks HATTA arvates äriühingu Olympic Airlines kadumise korral piisavat ärihuvi ärajäävate lendude tühimiku täitmiseks. Kaalul ei ole üksnes riigile kuuluva äriühingu tulevik, vaid selle sektori tulevik ja stabiilsus, millest Kreeka majandus suuresti sõltub.

4.5.   Ryanair

| (98) | Ryanair väidab, et ta ei teeninda hetkel ühtegi Kreekasse suunduvat ega sealt väljuvat lennuliini, kuigi ta lendab Lääne-Euroopa reisijate jaoks vähem populaarsetesse turismisihtkohtadesse, nagu Riia Lätis, Kaunas Leedus ja Constanța Rumeenias. Tema sõnul ei osale ta Kreeka turul äriühingute Olympic Airlines ja Olympic Airways Services kunstliku ülalpidamise tõttu riigiabi kaudu. Kui selline riigiabi kaoks, oleks Ryanair tema kasutuses oleva õhusõidukipargiga palju paremas olukorras, et konkureerida äriühinguga Olympic Airlines nii kohalikel kui ka rahvusvahelistel Kreekasse suunduvatel ja sealt väljuvatel lennuliinidel. Ryanair väidab seetõttu, et ta ei ole mitte üksnes asjassepuutuv isik, vaid tema turuseisundit mõjutab suuresti äriühingutele Olympic Airlines / Olympic Airways Services antav riigiabi. |
| --- | --- |

(98)

Ryanair väidab, et ta ei teeninda hetkel ühtegi Kreekasse suunduvat ega sealt väljuvat lennuliini, kuigi ta lendab Lääne-Euroopa reisijate jaoks vähem populaarsetesse turismisihtkohtadesse, nagu Riia Lätis, Kaunas Leedus ja Constanța Rumeenias. Tema sõnul ei osale ta Kreeka turul äriühingute Olympic Airlines ja Olympic Airways Services kunstliku ülalpidamise tõttu riigiabi kaudu. Kui selline riigiabi kaoks, oleks Ryanair tema kasutuses oleva õhusõidukipargiga palju paremas olukorras, et konkureerida äriühinguga Olympic Airlines nii kohalikel kui ka rahvusvahelistel Kreekasse suunduvatel ja sealt väljuvatel lennuliinidel. Ryanair väidab seetõttu, et ta ei ole mitte üksnes asjassepuutuv isik, vaid tema turuseisundit mõjutab suuresti äriühingutele Olympic Airlines / Olympic Airways Services antav riigiabi.

| (99) | Ryanair’i arvates oleks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane uurimismenetlus tulnud algatada varem ning see tuleks viivitamata lõpule viia, märksa kiiremini kui 18 kuu jooksul. Ryanair osutab mitmele riigiabimeetmele, mida komisjon on alates 1994. aastast võtnud seoses äriühinguga Olympic Airways. Ryanair väidab, et kuigi väliselt tundub, et need meetmed ja uurimised hõlmavad riigiabi eri vorme ja juhte, on abimeetmed omavahel seotud. Need tõendavad Kreeka ametiasutuste süsteemset ja seega väga edukat katset kogu protsessiga viivitada, esitades varasemat ja uut abi pidevalt uutes vormides ning väites seejärel mis tahes kättesaadavaid vahendeid kasutades, et antud meetmed ei kujuta endast ebaseaduslikku riigiabi. Komisjoni kirjeldusest selguvad samuti tihedad seosed eri vahendite kaudu paljude aastate jooksul antud riigiabi vormide vahel. |
| --- | --- |

(99)

Ryanair’i arvates oleks EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohane uurimismenetlus tulnud algatada varem ning see tuleks viivitamata lõpule viia, märksa kiiremini kui 18 kuu jooksul. Ryanair osutab mitmele riigiabimeetmele, mida komisjon on alates 1994. aastast võtnud seoses äriühinguga Olympic Airways. Ryanair väidab, et kuigi väliselt tundub, et need meetmed ja uurimised hõlmavad riigiabi eri vorme ja juhte, on abimeetmed omavahel seotud. Need tõendavad Kreeka ametiasutuste süsteemset ja seega väga edukat katset kogu protsessiga viivitada, esitades varasemat ja uut abi pidevalt uutes vormides ning väites seejärel mis tahes kättesaadavaid vahendeid kasutades, et antud meetmed ei kujuta endast ebaseaduslikku riigiabi. Komisjoni kirjeldusest selguvad samuti tihedad seosed eri vahendite kaudu paljude aastate jooksul antud riigiabi vormide vahel.

| (100) | Ryanair’i arvates näitavad saadud kogemused, et komisjoni nõutav üksikasjalik finantsteave esitatakse puudulikuna ja/või viivitatakse selle esitamisega, misjärel langetab komisjon tõenäoliselt negatiivse otsuse, nõudes võla sissenõudmist; Kreeka ametiasutused kaebavad otsuse edasi ja eiravad seda ning selleks ajaks, kui ühenduse kohtud on komisjoni otsust toetanud ning leidnud, et Kreeka on rikkunud oma kohustusi, on osa asjaomasest riigiabist või kogu see riigiabi võtnud uue äriühingutele Olympic Airlines / Olympic Airways Services antava ebaseadusliku abi vormi. |
| --- | --- |

(100)

Ryanair’i arvates näitavad saadud kogemused, et komisjoni nõutav üksikasjalik finantsteave esitatakse puudulikuna ja/või viivitatakse selle esitamisega, misjärel langetab komisjon tõenäoliselt negatiivse otsuse, nõudes võla sissenõudmist; Kreeka ametiasutused kaebavad otsuse edasi ja eiravad seda ning selleks ajaks, kui ühenduse kohtud on komisjoni otsust toetanud ning leidnud, et Kreeka on rikkunud oma kohustusi, on osa asjaomasest riigiabist või kogu see riigiabi võtnud uue äriühingutele Olympic Airlines / Olympic Airways Services antava ebaseadusliku abi vormi.

| (101) | Ryanair väidab, et komisjonil on voli ja kohustus protsessi oluliselt kiirendada. Tema arvates oleks ennekuulmatu, kui komisjoni algatatud ametlik uurimismenetlus kestaks 18 kuud või isegi kauem, nagu on ette nähtud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd artikli 88] kohaldamiseks (30) (menetlusmäärus)) artikli 7 lõikega 6. Selline formalistlik lähenemisviis annaks Kreeka ametiasutustele üksnes võimaluse rakendada venitamistaktikat ning oleks teistele pretsedendiks, mida järgida. Teave antud abisumma kohta on puudulik, sest põhiandmeid, mida Kreeka ametiasutused kirjeldavad „konfidentsiaalsena”, ei ole nõuetekohaselt avaldatud. |
| --- | --- |

(101)

Ryanair väidab, et komisjonil on voli ja kohustus protsessi oluliselt kiirendada. Tema arvates oleks ennekuulmatu, kui komisjoni algatatud ametlik uurimismenetlus kestaks 18 kuud või isegi kauem, nagu on ette nähtud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd artikli 88] kohaldamiseks (30) (menetlusmäärus)) artikli 7 lõikega 6. Selline formalistlik lähenemisviis annaks Kreeka ametiasutustele üksnes võimaluse rakendada venitamistaktikat ning oleks teistele pretsedendiks, mida järgida. Teave antud abisumma kohta on puudulik, sest põhiandmeid, mida Kreeka ametiasutused kirjeldavad „konfidentsiaalsena”, ei ole nõuetekohaselt avaldatud.

| (102) | Ryanair’i arvates ei ole põhjendatud teatava abisummade ja nende arvutamise alase teabe käsitlemine konfidentsiaalsena. Selle avaldamine ei annaks konkurentidele või teistele asjaomastele isikutele mingisugust konkurentsieelist, vaid aitaks vastata komisjoni üleskutsele konkreetsemate argumentidega, pakkuda võrreldavaid andmeid ja näidata nõrku kohti äriühingute Olympic Airlines / Olympic Airways Services mahhinatsioonides, mida komisjon ei pruugi uurimise käigus tähele panna. |
| --- | --- |

(102)

Ryanair’i arvates ei ole põhjendatud teatava abisummade ja nende arvutamise alase teabe käsitlemine konfidentsiaalsena. Selle avaldamine ei annaks konkurentidele või teistele asjaomastele isikutele mingisugust konkurentsieelist, vaid aitaks vastata komisjoni üleskutsele konkreetsemate argumentidega, pakkuda võrreldavaid andmeid ja näidata nõrku kohti äriühingute Olympic Airlines / Olympic Airways Services mahhinatsioonides, mida komisjon ei pruugi uurimise käigus tähele panna.

| (103) | Seoses maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade ajatamisega alates 2004. aasta detsembrist juhib Ryanair tähelepanu sellele, et esialgsed arvandmed äriühingu Olympic Airways Services kahjumi kohta rõhutavad juhtumi tõsidust. |
| --- | --- |

(103)

Seoses maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade ajatamisega alates 2004. aasta detsembrist juhib Ryanair tähelepanu sellele, et esialgsed arvandmed äriühingu Olympic Airways Services kahjumi kohta rõhutavad juhtumi tõsidust.

| (104) | Seoses erikaitsega võlausaldajate eest soovitab Ryanair komisjonil tungivalt selgitada välja konkreetsed hüvitisõigused, mida asjassepuutuvad eraõiguslikud isikud saavad sellest riigiabieeskirjade rikkumisest. |
| --- | --- |

(104)

Seoses erikaitsega võlausaldajate eest soovitab Ryanair komisjonil tungivalt selgitada välja konkreetsed hüvitisõigused, mida asjassepuutuvad eraõiguslikud isikud saavad sellest riigiabieeskirjade rikkumisest.

5.   KREEKA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

| (105) | Kreeka Vabariigi väitel on ta täielikult nõus äriühingu Olympic Airways Services, äriühingu Olympic Airlines ja HATTA esitatud märkustega. Lennuettevõtjate Aegean Airlines ja Ryanair märkustele vaidleb Kreeka Vabariik siiski vastu ning Kreeka Vabariigi sõnul ei lisa lennuettevõtjate Aegean Airlines ja Ryanair märkused uurimismenetlusele oluliselt midagi uut ega olulist teavet või dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

(105)

Kreeka Vabariigi väitel on ta täielikult nõus äriühingu Olympic Airways Services, äriühingu Olympic Airlines ja HATTA esitatud märkustega. Lennuettevõtjate Aegean Airlines ja Ryanair märkustele vaidleb Kreeka Vabariik siiski vastu ning Kreeka Vabariigi sõnul ei lisa lennuettevõtjate Aegean Airlines ja Ryanair märkused uurimismenetlusele oluliselt midagi uut ega olulist teavet või dokumentatsiooni.

| (106) | Lennuettevõtja Aegean Airlines märkustega seoses rõhutab Kreeka Vabariik, et Aegean Airlines on olnud Kreeka turul viimased kümme aastat väga edukas ning sellisest edust on kindlasti kasu lõpptarbijale – reisijale, mis tõendab seega konkurentsi kasulikkust. Kreeka valitsuse peamine seisukoht ja eesmärk on säilitada konkurents õhutranspordis. |
| --- | --- |

(106)

Lennuettevõtja Aegean Airlines märkustega seoses rõhutab Kreeka Vabariik, et Aegean Airlines on olnud Kreeka turul viimased kümme aastat väga edukas ning sellisest edust on kindlasti kasu lõpptarbijale – reisijale, mis tõendab seega konkurentsi kasulikkust. Kreeka valitsuse peamine seisukoht ja eesmärk on säilitada konkurents õhutranspordis.

| (107) | Kreeka ametiasutused juhivad tähelepanu vastuolule, mis nende arvates esineb lennuettevõtja Aegean Airlines märkustes, kui ta ühest küljest väidab, et nende põhikonkurendil äriühingul Olympic Airlines on märkimisväärne tegevus, kuid teisest küljest, et see on asendatav. Kreeka Vabariigi arvates põhineb see hinnang arvamusel, et äriühing Olympic Airways teenindab väikest protsenti Kreeka lennujaamadesse saabuvatest või sealt lahkuvatest reisijatest, kuid Kreeka ametiasutused vaidlevad sellele hinnangule vastu. |
| --- | --- |

(107)

Kreeka ametiasutused juhivad tähelepanu vastuolule, mis nende arvates esineb lennuettevõtja Aegean Airlines märkustes, kui ta ühest küljest väidab, et nende põhikonkurendil äriühingul Olympic Airlines on märkimisväärne tegevus, kuid teisest küljest, et see on asendatav. Kreeka Vabariigi arvates põhineb see hinnang arvamusel, et äriühing Olympic Airways teenindab väikest protsenti Kreeka lennujaamadesse saabuvatest või sealt lahkuvatest reisijatest, kuid Kreeka ametiasutused vaidlevad sellele hinnangule vastu.

| (108) | Kreeka valitsuse peamine eesmärk on tagada takistamatu õhutransport Kreeka saartele ja kõrvalistesse piirkondadesse, kasutades vajaduse korral avaliku teenindamise kohustuse täitmise erisätteid. Nad rõhutavad, et siiani ei ole lennuettevõtja Aegean osalenud üheski lennuameti korraldatud avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud hankemenetluses. |
| --- | --- |

(108)

Kreeka valitsuse peamine eesmärk on tagada takistamatu õhutransport Kreeka saartele ja kõrvalistesse piirkondadesse, kasutades vajaduse korral avaliku teenindamise kohustuse täitmise erisätteid. Nad rõhutavad, et siiani ei ole lennuettevõtja Aegean osalenud üheski lennuameti korraldatud avaliku teenindamise kohustuse täitmisega seotud hankemenetluses.

| (109) | Kreeka ametiasutused vaidlustavad lennuettevõtja Aegean Airlines viited Olympic Airways kontsernile, mis ei ole riigi arvates täpne, sest Olympic Airways Services ei osale äriühingu Olympic Airlines aktsiakapitalis ega juhatuses, ei oma kontrolli viimase üldkoosoleku otsuste üle ning tal puudub pädevus nimetada liikmeid selle juhatusse. Kaks äriühingut ei moodusta ühte majandusüksust, kuna üks äriühing ei mõjuta teise finantspoliitikat, samuti ei ole neil ühiseid huve, vaid nende ärisuhteid reguleerivad rangelt turutingimused. |
| --- | --- |

(109)

Kreeka ametiasutused vaidlustavad lennuettevõtja Aegean Airlines viited Olympic Airways kontsernile, mis ei ole riigi arvates täpne, sest Olympic Airways Services ei osale äriühingu Olympic Airlines aktsiakapitalis ega juhatuses, ei oma kontrolli viimase üldkoosoleku otsuste üle ning tal puudub pädevus nimetada liikmeid selle juhatusse. Kaks äriühingut ei moodusta ühte majandusüksust, kuna üks äriühing ei mõjuta teise finantspoliitikat, samuti ei ole neil ühiseid huve, vaid nende ärisuhteid reguleerivad rangelt turutingimused.

| (110) | Äriühingu Olympic Airways finantsolukorraga seoses märgib Kreeka Vabariik, et Aegean Airlines ei ole esitanud teavet, mis tõendaks, et äriühingu Olympic Airways igapäevane toimimine on tagatud riigiabiga. |
| --- | --- |

(110)

Äriühingu Olympic Airways finantsolukorraga seoses märgib Kreeka Vabariik, et Aegean Airlines ei ole esitanud teavet, mis tõendaks, et äriühingu Olympic Airways igapäevane toimimine on tagatud riigiabiga.

| (111) | Kreeka Vabariigi arvates ei saa lennuettevõtjat Ryanair pidada käesoleval juhul huvitatud isikuks. Ryanair ei tee Kreekasse saabuvaid ja/või Kreekast väljuvaid lende ning seega ei saa väita, et teda väidetav riigiabi andmine äriühingutele Olympic Airlines ja Olympic Airways mingil moel mõjutab. |
| --- | --- |

(111)

Kreeka Vabariigi arvates ei saa lennuettevõtjat Ryanair pidada käesoleval juhul huvitatud isikuks. Ryanair ei tee Kreekasse saabuvaid ja/või Kreekast väljuvaid lende ning seega ei saa väita, et teda väidetav riigiabi andmine äriühingutele Olympic Airlines ja Olympic Airways mingil moel mõjutab.

| (112) | Lennuettevõtja Ryanair väited, et ta ei tee Kreekasse saabuvaid ja/või Kreekast väljuvaid lende Kreeka valitsuse poolt äriühingutele Olympic Airways ja Olympic Airlines pikaajaliselt antud konkurentsieelise tõttu, ei põhine Kreeka arvates faktidel. Kreeka ametiasutused rõhutavad, et Kreeka turul tegutsevad teised odavlennufirmad, nagu Easy Jet, Aer Lingus, Air Berlin, Sky Europe, Germanwings ja Virgin Express. Nii Easy Jet (31) kui ka Germanwings (32) teevad igapäevaseid lende Ateena rahvusvahelisesse lennujaama ja sealt välja, samas kui nad peavad ühendust ka teiste peamiste Kreeka lennujaamadega. Samuti teeb Air Berlin lende kokku 15sse riigi lennujaama (33) ning igapäevaseid lende (rohkem kui üks) Ateena rahvusvahelisesse lennujaama ja sealt välja. |
| --- | --- |

(112)

Lennuettevõtja Ryanair väited, et ta ei tee Kreekasse saabuvaid ja/või Kreekast väljuvaid lende Kreeka valitsuse poolt äriühingutele Olympic Airways ja Olympic Airlines pikaajaliselt antud konkurentsieelise tõttu, ei põhine Kreeka arvates faktidel. Kreeka ametiasutused rõhutavad, et Kreeka turul tegutsevad teised odavlennufirmad, nagu Easy Jet, Aer Lingus, Air Berlin, Sky Europe, Germanwings ja Virgin Express. Nii Easy Jet (31) kui ka Germanwings (32) teevad igapäevaseid lende Ateena rahvusvahelisesse lennujaama ja sealt välja, samas kui nad peavad ühendust ka teiste peamiste Kreeka lennujaamadega. Samuti teeb Air Berlin lende kokku 15sse riigi lennujaama (33) ning igapäevaseid lende (rohkem kui üks) Ateena rahvusvahelisesse lennujaama ja sealt välja.

| (113) | Teiseks ei ole lennuettevõtja Ryanair sisenemiseks Kreeka turule mingeid takistusi äriühingu Olympic Airlines väidetava eelise tõttu, võttes arvesse, et need kaks äriühingut pakuvad oma teenuseid täielikult erinevate ärimudelite alusel. Nagu nähtub eespool nimetatud odavlennufirmade sisenemisest Kreeka turule, ei takistaks ega mõjutaks äriühingute Olympic Airlines ja Aegean tegevus lennuettevõtja Ryanair turule sisenemist; samuti ei ole probleemiks teenindusaegade piiratud arv Kreeka lennujaamades. |
| --- | --- |

(113)

Teiseks ei ole lennuettevõtja Ryanair sisenemiseks Kreeka turule mingeid takistusi äriühingu Olympic Airlines väidetava eelise tõttu, võttes arvesse, et need kaks äriühingut pakuvad oma teenuseid täielikult erinevate ärimudelite alusel. Nagu nähtub eespool nimetatud odavlennufirmade sisenemisest Kreeka turule, ei takistaks ega mõjutaks äriühingute Olympic Airlines ja Aegean tegevus lennuettevõtja Ryanair turule sisenemist; samuti ei ole probleemiks teenindusaegade piiratud arv Kreeka lennujaamades.

| (114) | Kreeka ametiasutused peavad kummaliseks Ryanairi väidet, et ta ei ole suuteline tegema lende Kreeka turul väidetava konkurentsimoonutuse tõttu, samas kui kõik eespool nimetatud lennuettevõtjad, kellest paljud on väiksemad ja kulukamad kui Ryanair, on seda teinud edukalt. |
| --- | --- |

(114)

Kreeka ametiasutused peavad kummaliseks Ryanairi väidet, et ta ei ole suuteline tegema lende Kreeka turul väidetava konkurentsimoonutuse tõttu, samas kui kõik eespool nimetatud lennuettevõtjad, kellest paljud on väiksemad ja kulukamad kui Ryanair, on seda teinud edukalt.

| (115) | Kreeka Vabariik võtab eespool nimetatud äriühingute peamised seisukohad kokku järgmiselt: |
| --- | --- |

(115)

Kreeka Vabariik võtab eespool nimetatud äriühingute peamised seisukohad kokku järgmiselt:

5.1.   Seoses äriühingu Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgadega

| (116) | 11. veebruari 2008. aasta seisuga olid äriühingu Olympic Airways Services ajakohastatud maksu- ja sotsiaalkindlustusandmed juba tõendatud. Seoses äriühingu Olympic Airways vanemate võlgadega sotsiaalkindlustusasutusele on vastavalt seaduse nr 3518/2006 üldsätetele, mida kohaldatakse kõigi Kreeka äriühingute ja füüsiliste isikute suhtes, tehtud korrigeerimine nende võlgade tagasimaksmiseks igakuiste osamaksetena (34). |
| --- | --- |

(116)

11. veebruari 2008. aasta seisuga olid äriühingu Olympic Airways Services ajakohastatud maksu- ja sotsiaalkindlustusandmed juba tõendatud. Seoses äriühingu Olympic Airways vanemate võlgadega sotsiaalkindlustusasutusele on vastavalt seaduse nr 3518/2006 üldsätetele, mida kohaldatakse kõigi Kreeka äriühingute ja füüsiliste isikute suhtes, tehtud korrigeerimine nende võlgade tagasimaksmiseks igakuiste osamaksetena (34).

| (117) | Seega ei saa Kreeka arvates esineda Kreeka valitsuse poolset „sallivust” ja veelgi vähem „alalist sallivust” äriühingu Olympic Airways võlgade tagasimaksmata jätmise suhtes. |
| --- | --- |

(117)

Seega ei saa Kreeka arvates esineda Kreeka valitsuse poolset „sallivust” ja veelgi vähem „alalist sallivust” äriühingu Olympic Airways võlgade tagasimaksmata jätmise suhtes.

5.2.   Seoses väidetava riigiabiga äriühingule Olympic Airlines

5.2.1.   Riigiabi õhusõidukite allrentimise kaudu

| (118) | Kreeka nõustub äriühingu Olympic Airlines väitega, et tal oli majanduslik võimalus sõlmida kasutusrendilepingud otse turul. Seda tõendab asjaolu, et vahetult pärast iga kasutusrendilepingu lõppemist sõlmisid mõned esialgsed põhilepingutekohased rendileandjad lepingud otse äriühinguga Olympic Airlines kehtivate turuhindadega, ilma äriühingu Olympic Airways vahendamiseta. |
| --- | --- |

(118)

Kreeka nõustub äriühingu Olympic Airlines väitega, et tal oli majanduslik võimalus sõlmida kasutusrendilepingud otse turul. Seda tõendab asjaolu, et vahetult pärast iga kasutusrendilepingu lõppemist sõlmisid mõned esialgsed põhilepingutekohased rendileandjad lepingud otse äriühinguga Olympic Airlines kehtivate turuhindadega, ilma äriühingu Olympic Airways vahendamiseta.

| (119) | Äriühing Olympic Airways tegutses äriühingut Olympic Airlines valides aga nii, nagu oleksid samas olukorras teinud kõik teised eraõiguslikud investorid. Ühest küljest õnnestus tal vähendada igakuist kahjumit parimal võimalikul viisil ning teisest küljest tagada, et kõnealune kahjum oli ajaliselt piiratud, võttes arvesse äriühingu Olympic Airlines väljendatud kavatsust põhirendilepingud uuesti läbi vaadata ja ise põhirendilepingud sõlmida. |
| --- | --- |

(119)

Äriühing Olympic Airways tegutses äriühingut Olympic Airlines valides aga nii, nagu oleksid samas olukorras teinud kõik teised eraõiguslikud investorid. Ühest küljest õnnestus tal vähendada igakuist kahjumit parimal võimalikul viisil ning teisest küljest tagada, et kõnealune kahjum oli ajaliselt piiratud, võttes arvesse äriühingu Olympic Airlines väljendatud kavatsust põhirendilepingud uuesti läbi vaadata ja ise põhirendilepingud sõlmida.

| (120) | Äriühing Olympic Airlines ei saanud soodustust isegi nelja kapitalirendi alusel renditud Airbus A340-300 tüüpi õhusõiduki allrentimisel Kreeka valitsuselt, kuna need lepingud olid sõlmitud turuhinnaga. Seoses sellega tuleks märkida, et äriühingu Olympic Airlines poolt kasutusrendilepingute täitmisel makstud kasutusrendimakseid võib võrrelda üksnes asjaomasel turul samal ajavahemikul nõutud vastavate kasutusrenditasudega ning mitte kapitalirenditasudega, nagu komisjon on ekslikult teinud. |
| --- | --- |

(120)

Äriühing Olympic Airlines ei saanud soodustust isegi nelja kapitalirendi alusel renditud Airbus A340-300 tüüpi õhusõiduki allrentimisel Kreeka valitsuselt, kuna need lepingud olid sõlmitud turuhinnaga. Seoses sellega tuleks märkida, et äriühingu Olympic Airlines poolt kasutusrendilepingute täitmisel makstud kasutusrendimakseid võib võrrelda üksnes asjaomasel turul samal ajavahemikul nõutud vastavate kasutusrenditasudega ning mitte kapitalirenditasudega, nagu komisjon on ekslikult teinud.

5.2.2.   Riigiabi äriühingu Olympic Airlines maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade kaudu

| (121) | Kreeka Vabariik märgib, et kõnealuse äriühingu laekumata maksete suhtes ei osutata „alalist sallivust”. |
| --- | --- |

(121)

Kreeka Vabariik märgib, et kõnealuse äriühingu laekumata maksete suhtes ei osutata „alalist sallivust”.

5.3.   Seoses erikaitsega võlausaldajate eest

| (122) | Seoses äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines nõuete täitmisele pööramisega tuleneb seadusest nr 3404/05 pigem äriühingute võlausaldajate õiguste peatamine kui nende õiguste äravõtmine. See on kooskõlas Kreeka õigusaktidega. |
| --- | --- |

(122)

Seoses äriühingute Olympic Airways ja Olympic Airlines nõuete täitmisele pööramisega tuleneb seadusest nr 3404/05 pigem äriühingute võlausaldajate õiguste peatamine kui nende õiguste äravõtmine. See on kooskõlas Kreeka õigusaktidega.

| (123) | Krediidiriski kaitse, mida on pakutud äriühingutele Olympic Airlines ja Olympic Airways, hõlmab üksnes võlgu eraõiguslikele isikutele, mitte riigile, st Kreeka valitsusele. Seega ei saa olla tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(123)

Krediidiriski kaitse, mida on pakutud äriühingutele Olympic Airlines ja Olympic Airways, hõlmab üksnes võlgu eraõiguslikele isikutele, mitte riigile, st Kreeka valitsusele. Seega ei saa olla tegemist riigiabiga EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

6.   KOMISJONI TELLITUD EKSPERDIUURINGU TULEMUSED

| (124) | Enne kui komisjon sai asuda hindama menetluse algatamisel tõstatud küsimusi ning Kreeka ja kolmandate isikute esitatud teavet, tuli uurida äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines praegust majanduslikku ja finantsolukorda. |
| --- | --- |

(124)

Enne kui komisjon sai asuda hindama menetluse algatamisel tõstatud küsimusi ning Kreeka ja kolmandate isikute esitatud teavet, tuli uurida äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines praegust majanduslikku ja finantsolukorda.

| (125) | Komisjon kasutas mõlema äriühingu rahastamise ja tegevuse uurimiseks sõltumatu eksperdi (Moore Stephens) teenuseid, et teha kindlaks, mis on toimunud pärast komisjoni 2005. aasta otsust. |
| --- | --- |

(125)

Komisjon kasutas mõlema äriühingu rahastamise ja tegevuse uurimiseks sõltumatu eksperdi (Moore Stephens) teenuseid, et teha kindlaks, mis on toimunud pärast komisjoni 2005. aasta otsust.

| (126) | Moore Stephens (edaspidi „eksperdid”) teostas uuringu Ateenas 1.–15. juulini 2008. Uuringut aitasid teha Kreeka ametiasutused, äriühingud Olympic Airways Services ja Olympic Airlines ning nende nõustajad. |
| --- | --- |

(126)

Moore Stephens (edaspidi „eksperdid”) teostas uuringu Ateenas 1.–15. juulini 2008. Uuringut aitasid teha Kreeka ametiasutused, äriühingud Olympic Airways Services ja Olympic Airlines ning nende nõustajad.

6.1.   Seoses äriühingu Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgadega

| (127) | Maksude (sh viivised ja trahvid) ajatamisega seoses tegi Moore Stephens kindlaks (maksuhaldurite poolt 17. juunil 2008 esitatud kohustuste kogusummale antud hinnangu põhjal), et äriühingu Olympic Airways Services võlgnetav summa oli [...]* miljonit eurot. 31. mai 2008 saldod kujutavad endast selleks kuupäevaks kogunenud saldosid, mis sisaldavad enne 31. detsembrit 2004 tekkinud summat (v.a juhul, kui on märgitud teisiti). Võla summa on saadud pärast vahekohtuotsuste alusel tehtud [...]* miljoni euro suuruse summa mahaarvamist([...]* miljonit eurot – [...]* miljonit eurot). Võlg sisaldab:






  — | tasumata tulumaksu, käibemaksu, tempelmaksu ja kinnipeetavaid makse; (35) lennureisija maksu lennujaama arendamiseks (nn spatosimo-maks); |
| --- | --- | --- |

(127)

Maksude (sh viivised ja trahvid) ajatamisega seoses tegi Moore Stephens kindlaks (maksuhaldurite poolt 17. juunil 2008 esitatud kohustuste kogusummale antud hinnangu põhjal), et äriühingu Olympic Airways Services võlgnetav summa oli [...]* miljonit eurot. 31. mai 2008 saldod kujutavad endast selleks kuupäevaks kogunenud saldosid, mis sisaldavad enne 31. detsembrit 2004 tekkinud summat (v.a juhul, kui on märgitud teisiti). Võla summa on saadud pärast vahekohtuotsuste alusel tehtud [...]* miljoni euro suuruse summa mahaarvamist([...]* miljonit eurot – [...]* miljonit eurot). Võlg sisaldab:

—

tasumata tulumaksu, käibemaksu, tempelmaksu ja kinnipeetavaid makse; (35) lennureisija maksu lennujaama arendamiseks (nn spatosimo-maks);

| — | lennuvälja parkimis- ja teenindustasusid muudele lennujaamadele kui Ateena rahvusvahelisele lennujaamale; |
| --- | --- |

—

lennuvälja parkimis- ja teenindustasusid muudele lennujaamadele kui Ateena rahvusvahelisele lennujaamale;

| — | ABN laenu tagasimakseid, mida Kreeka riik on teinud äriühingu Olympic Airways Services nimel. |
| --- | --- |

—

ABN laenu tagasimakseid, mida Kreeka riik on teinud äriühingu Olympic Airways Services nimel.

| (128) | Moore Stephens märgib, et kõnealuse summa kohta esitas äriühing Olympic Airways Services kohtule kaebuse. Kohus võttis vastu otsuse peatada võlg kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni. Peatamisel kohaldatakse ajutiste kergendavate meetmete taotlemist käsitlevat üldist õigusraamistikku, mida võivad kasutada kõik Kreeka riigiga kohtuvaidluses olevad üksikisikud või ettevõtjad. Summa, mille võrra kogusummat vahekohtuotsuste alusel vähendati, kujutas endast kogusaldo seda osa, mida äriühing Olympic Airways Services ei vaidlustanud. |
| --- | --- |

(128)

Moore Stephens märgib, et kõnealuse summa kohta esitas äriühing Olympic Airways Services kohtule kaebuse. Kohus võttis vastu otsuse peatada võlg kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni. Peatamisel kohaldatakse ajutiste kergendavate meetmete taotlemist käsitlevat üldist õigusraamistikku, mida võivad kasutada kõik Kreeka riigiga kohtuvaidluses olevad üksikisikud või ettevõtjad. Summa, mille võrra kogusummat vahekohtuotsuste alusel vähendati, kujutas endast kogusaldo seda osa, mida äriühing Olympic Airways Services ei vaidlustanud.

| (129) | [...]* miljoni euro suurune viivis hõlmas ajavahemikku kuni 2008. aasta juunini. |
| --- | --- |

(129)

[...]* miljoni euro suurune viivis hõlmas ajavahemikku kuni 2008. aasta juunini.

| (130) | Praegused kinnipeetavad maksud (peamiselt töötajate tulumaks) ajavahemiku kohta 2007. aasta maist kuni 2008. aasta maini on umbes [...]* miljonit eurot, samas kui praegused kinnipeetavad maksud (töötajate tulumaks) seoses äriühingusse Olympic Aviation lähetatud töötajatega olid ajavahemikus 2006. aasta detsembrist kuni 2008. aasta maini [...]* miljonit eurot. |
| --- | --- |

(130)

Praegused kinnipeetavad maksud (peamiselt töötajate tulumaks) ajavahemiku kohta 2007. aasta maist kuni 2008. aasta maini on umbes [...]* miljonit eurot, samas kui praegused kinnipeetavad maksud (töötajate tulumaks) seoses äriühingusse Olympic Aviation lähetatud töötajatega olid ajavahemikus 2006. aasta detsembrist kuni 2008. aasta maini [...]* miljonit eurot.

| (131) | Sotsiaalkindlustusmaksete ajatamisega seotud summa ajavahemiku eest kuni 2006. aasta oktoobrini on umbes [...]* miljonit eurot, mis võimaldas Kreeka riigil maksta 2007. aasta septembris vahekohtuotsuste tulemusel saadud vahenditest [...]* miljonit eurot. Ülejäänud summa (sh viivised ja trahvid), mida äriühing Olympic Airways Services peab veel edaspidi tasuma (2008. aasta juuli seisuga) osamaksetena vastavalt seadusele nr 3518/2006, on [...]* miljonit eurot. Sotsiaalkindlustusamet (IKA) on nõustunud [...]* miljoni euro suuruse sissemaksega äriühingult Olympic Airways Services. |
| --- | --- |

(131)

Sotsiaalkindlustusmaksete ajatamisega seotud summa ajavahemiku eest kuni 2006. aasta oktoobrini on umbes [...]* miljonit eurot, mis võimaldas Kreeka riigil maksta 2007. aasta septembris vahekohtuotsuste tulemusel saadud vahenditest [...]* miljonit eurot. Ülejäänud summa (sh viivised ja trahvid), mida äriühing Olympic Airways Services peab veel edaspidi tasuma (2008. aasta juuli seisuga) osamaksetena vastavalt seadusele nr 3518/2006, on [...]* miljonit eurot. Sotsiaalkindlustusamet (IKA) on nõustunud [...]* miljoni euro suuruse sissemaksega äriühingult Olympic Airways Services.

| (132) | [...]*. |
| --- | --- |

(132)

[...]*.

| (133) | [...]*. |
| --- | --- |

(133)

[...]*.

| (134) | Lisaks märgiti, et äriühingu Olympic Airways Services sotsiaalkindlustusvõlad ajavahemiku eest alates 2006. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini olid [...]* miljonit eurot ning äriühingusse Olympic Aviation lähetatud töötajatega seotud võlasumma oli [...]* miljonit eurot. |
| --- | --- |

(134)

Lisaks märgiti, et äriühingu Olympic Airways Services sotsiaalkindlustusvõlad ajavahemiku eest alates 2006. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini olid [...]* miljonit eurot ning äriühingusse Olympic Aviation lähetatud töötajatega seotud võlasumma oli [...]* miljonit eurot.

| (135) | Hoolimata eespool esitatust märgib komisjon, et Olympic Airways Services oli saanud IKA-lt kinnituse, et tema võlad ei olnud tähtajaks tasumata jäänud. Moore Stephensi järeldused võib kokku võtta järgmiselt:






  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | Saldo |
| Maksuhaldurite esitatud hinnang koguvõla kohta (peatatud) 17. juunil 2008 | [...]* |
| Praegune kinnipeetav maks (peamiselt töötajate tulumaks) ajavahemiku eest alates 2007. aasta maist kuni 2008. aasta maini | [...]* |
| Praegune kinnipeetav maks ajavahemiku eest alates 2006. aasta detsembrist kuni 2008. aasta maini (Olympic Aviation) | [...]* |
| Sotsiaalkindlustusvõlg kuni 2006. aasta oktoobrini | [...]* |
| Sotsiaalkindlustusvõlg 2006. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini | [...]* |
| Sotsiaalkindlustusvõlg 2006. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini (Olympic Aviation) | [...]* |
| Äriühingu Olympic Airways Services võlg riigile 2008. aasta juuni seisuga
  (v.a peatatud võlg) | [...]* |
| Äriühingu Olympic Airways Services koguvõlg riigile 2008. aasta juuni seisuga | [...]* |

(135)

Hoolimata eespool esitatust märgib komisjon, et Olympic Airways Services oli saanud IKA-lt kinnituse, et tema võlad ei olnud tähtajaks tasumata jäänud. Moore Stephensi järeldused võib kokku võtta järgmiselt:

(miljonit eurot)

Saldo

Maksuhaldurite esitatud hinnang koguvõla kohta (peatatud) 17. juunil 2008

[...]*

Praegune kinnipeetav maks (peamiselt töötajate tulumaks) ajavahemiku eest alates 2007. aasta maist kuni 2008. aasta maini

[...]*

Praegune kinnipeetav maks ajavahemiku eest alates 2006. aasta detsembrist kuni 2008. aasta maini (Olympic Aviation)

[...]*

Sotsiaalkindlustusvõlg kuni 2006. aasta oktoobrini

[...]*

Sotsiaalkindlustusvõlg 2006. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini

[...]*

Sotsiaalkindlustusvõlg 2006. aasta novembrist kuni 2008. aasta maini (Olympic Aviation)

[...]*

Äriühingu Olympic Airways Services võlg riigile 2008. aasta juuni seisuga

(v.a peatatud võlg)

[...]*

Äriühingu Olympic Airways Services koguvõlg riigile 2008. aasta juuni seisuga

[...]*

| (136) | Moore Stephens järeldab, et võttes arvesse asjaolu, et äriühing Olympic Airways Services on tuginenud ligikaudu [...]* ulatuses vahekohtuotsustele, et suuta osaliselt täita oma maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustusi ([...]* miljoni euro suuruse maksena maksuhalduritele ja [...]* miljoni euro suuruse maksena IKA-le) ja kui komisjon otsustaks, et jätkuv riigipoolne ajatamine äriühingu Olympic Airways Services suhtes pärast 2005. aastat kujutab endast riigiabi, siis ei oleks äriühing Olympic Airways Services praeguste majandustulemuste ja finantsseisundi põhjal suuteline kõnealust riigiabi tagasi maksma. |
| --- | --- |

(136)

Moore Stephens järeldab, et võttes arvesse asjaolu, et äriühing Olympic Airways Services on tuginenud ligikaudu [...]* ulatuses vahekohtuotsustele, et suuta osaliselt täita oma maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustusi ([...]* miljoni euro suuruse maksena maksuhalduritele ja [...]* miljoni euro suuruse maksena IKA-le) ja kui komisjon otsustaks, et jätkuv riigipoolne ajatamine äriühingu Olympic Airways Services suhtes pärast 2005. aastat kujutab endast riigiabi, siis ei oleks äriühing Olympic Airways Services praeguste majandustulemuste ja finantsseisundi põhjal suuteline kõnealust riigiabi tagasi maksma.

6.2.   Seoses väidetava riigiabiga äriühingule Olympic Airlines

6.2.1.   Riigiabi õhusõidukite allrentimise kaudu

| (137) | Moore Stephens märkis, et Kreeka riigile võlgnetav summa seoses õhusõidukite rentimisega on [...]* miljonit eurot ning et kõnealune summa oli 31. mai 2005. aasta seisuga [...]* eurot, mis tähendab, et käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemiku jooksul kasvas äriühingu Olympic Airlines võlg riigile seoses õhusõidukite rentimisega [...]* miljonit eurot. Makstav summa on ligikaudu [...]* miljonit eurot kuus [...]* eest ning [...]* miljonit eurot kuus hooldusreservi jaoks. 36-kuulise ajavahemiku jooksul on makstud ligikaudu [...]* miljonit eurot, mis kujutab endast ligikaudu kuue kuu makseid. 2007. ja 2008. aastal ei makstud midagi. |
| --- | --- |

(137)

Moore Stephens märkis, et Kreeka riigile võlgnetav summa seoses õhusõidukite rentimisega on [...]* miljonit eurot ning et kõnealune summa oli 31. mai 2005. aasta seisuga [...]* eurot, mis tähendab, et käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemiku jooksul kasvas äriühingu Olympic Airlines võlg riigile seoses õhusõidukite rentimisega [...]* miljonit eurot. Makstav summa on ligikaudu [...]* miljonit eurot kuus [...]* eest ning [...]* miljonit eurot kuus hooldusreservi jaoks. 36-kuulise ajavahemiku jooksul on makstud ligikaudu [...]* miljonit eurot, mis kujutab endast ligikaudu kuue kuu makseid. 2007. ja 2008. aastal ei makstud midagi.

6.2.2.   Riigiabi äriühingu Olympic Airlines maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade kaudu

| (138) | Võlgnetav summa seoses lennureisija maksuga lennujaama arendamiseks (nn spatosimo-maks) on maksuhaldurite hinnangul [...]* miljonit eurot. Maksmisele kuuluv kogusumma oli 31. mai 2008. aasta seisuga [...]* miljonit eurot. Sellest [...]* miljonit eurot makstakse igakuiste osamaksetena kuni 2012. aastani ning seda ei käsitata tähtajaks tasumata jäänud summana. [...]* miljoni euro kohta ülejäänud [...]* miljoni suurusest summast on äriühing Olympic Airlines esitanud kohtule edasikaebuse. Kohus võttis vastu otsuse peatada see osa võlast kuni lõpliku otsuse tegemiseni. |
| --- | --- |

(138)

Võlgnetav summa seoses lennureisija maksuga lennujaama arendamiseks (nn spatosimo-maks) on maksuhaldurite hinnangul [...]* miljonit eurot. Maksmisele kuuluv kogusumma oli 31. mai 2008. aasta seisuga [...]* miljonit eurot. Sellest [...]* miljonit eurot makstakse igakuiste osamaksetena kuni 2012. aastani ning seda ei käsitata tähtajaks tasumata jäänud summana. [...]* miljoni euro kohta ülejäänud [...]* miljoni suurusest summast on äriühing Olympic Airlines esitanud kohtule edasikaebuse. Kohus võttis vastu otsuse peatada see osa võlast kuni lõpliku otsuse tegemiseni.

| (139) | Moore Stephens tuvastas [...]* euro suuruse summa, mis on jäänud tähtajaks tasumata äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Aviation teenuste eest, mis on saadud seoses mitmete lendude maapealse teenindamise ja hooldusteenuste lepingutega. |
| --- | --- |

(139)

Moore Stephens tuvastas [...]* euro suuruse summa, mis on jäänud tähtajaks tasumata äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Aviation teenuste eest, mis on saadud seoses mitmete lendude maapealse teenindamise ja hooldusteenuste lepingutega.

| (140) | Lisaks tuvastati ka [...]* miljoni euro suurune summa, mis tuleb tasuda Kreeka lennuametile maandumis- ja parkimistasude eest.







  (miljonit eurot) |
| --- | --- |
| | | Saldo |
| Õhusõidukite rentimise eest tähtajaks tasumata jäänud summa | [...]* | [...]* |
| Tasumisele kuuluvad rendimaksed | [...]* | [...]* |
| Tasumisele kuuluvad maksed hooldusreservi | [...]* | [...]* |
| Rendimaksete ja hooldusreservi intressid | [...]* | [...]* |
| Põhirendi ja allrendi erinevus | [...]* | [...]* |
| Nn spatosimo-maks (lennureisija maks lennujaama arendamiseks: tasumisele kuulub kokku 98 miljonit eurot, millest 59,9 miljoni euro suuruse osa tasumine on kohtulikult peatatud) | [...]* | [...]* |
| Teistele üksustele võlgnetav summa | [...]* | [...]* |
| Olympic Airways Services | [...]* | [...]* |
| Olympic Aviation | [...]* | [...]* |
| Maandumis- ja parkimistasud (v.a Ateena rahvusvaheline lennujaam) | [...]* | [...]* |
| Äriühingu Olympic Airlines võlg riigile 2008. aasta juuni seisuga
  (v.a peatatud võlg) | [...]* | [...]* |
| Äriühingu Olympic Airlines koguvõlg riigile 2008. aasta juuni seisuga | [...]* | [...]* |

(140)

Lisaks tuvastati ka [...]* miljoni euro suurune summa, mis tuleb tasuda Kreeka lennuametile maandumis- ja parkimistasude eest.

(miljonit eurot)

Saldo

Õhusõidukite rentimise eest tähtajaks tasumata jäänud summa

[...]*

[...]*

Tasumisele kuuluvad rendimaksed

[...]*

[...]*

Tasumisele kuuluvad maksed hooldusreservi

[...]*

[...]*

Rendimaksete ja hooldusreservi intressid

[...]*

[...]*

Põhirendi ja allrendi erinevus

[...]*

[...]*

Nn spatosimo-maks (lennureisija maks lennujaama arendamiseks: tasumisele kuulub kokku 98 miljonit eurot, millest 59,9 miljoni euro suuruse osa tasumine on kohtulikult peatatud)

[...]*

[...]*

Teistele üksustele võlgnetav summa

[...]*

[...]*

Olympic Airways Services

[...]*

[...]*

Olympic Aviation

[...]*

[...]*

Maandumis- ja parkimistasud (v.a Ateena rahvusvaheline lennujaam)

[...]*

[...]*

Äriühingu Olympic Airlines võlg riigile 2008. aasta juuni seisuga

(v.a peatatud võlg)

[...]*

[...]*

Äriühingu Olympic Airlines koguvõlg riigile 2008. aasta juuni seisuga

[...]*

[...]*

6.3.   Seoses erikaitsega võlausaldajate eest

| (141) | Moore Stephens kinnitas, et erikaitset võlausaldajate eest pikendati seaduse nr 3607/2007 artikli 21 alusel kuni 31. oktoobrini 2008. |
| --- | --- |

(141)

Moore Stephens kinnitas, et erikaitset võlausaldajate eest pikendati seaduse nr 3607/2007 artikli 21 alusel kuni 31. oktoobrini 2008.

7.   ABI HINDAMINE

7.1.   Abi hindamise õiguslik alus

| (142) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(142)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohaselt on „igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (143) | Riigiabi mõiste hõlmab mis tahes otseselt või kaudselt antud soodustust, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendav asutus talle antud volituste kohaselt. |
| --- | --- |

(143)

Riigiabi mõiste hõlmab mis tahes otseselt või kaudselt antud soodustust, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendav asutus talle antud volituste kohaselt.

| (144) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik allpool loetletud tingimused. Täpsemalt rahaline toetus:






  — | on riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi; |
| --- | --- | --- |

(144)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Selleks et teha kindlaks, kas teatatud meetmed kujutavad endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peavad olema täidetud kõik allpool loetletud tingimused. Täpsemalt rahaline toetus:

—

on riigi poolt või riigi ressurssidest antav abi;

| — | soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; |
| --- | --- |

—

soodustab teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;

| — | kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi; ning |
| --- | --- |

—

kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi; ning

| — | kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

—

kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (145) | Käesolev otsus on seotud üksnes abiga, mida on antud alates 2005. aasta otsuses arvesse võetud ajavahemikust. |
| --- | --- |

(145)

Käesolev otsus on seotud üksnes abiga, mida on antud alates 2005. aasta otsuses arvesse võetud ajavahemikust.

7.2.   Abi olemasolu

| (146) | Komisjon on põhjalikult analüüsinud menetluse algatamise käigus saadud märkusi ja Kreeka esitatud tähelepanekuid ning äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines raamatupidamisaruannete ja tegevuse eksperdiuuringut. Seoses sellega on komisjon otsustanud hinnata abi olemasolu kolme põhilise pealkirja all:






  — | võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade ajatamise teel alates 2004. aasta detsembrist (36); |
| --- | --- | --- |

(146)

Komisjon on põhjalikult analüüsinud menetluse algatamise käigus saadud märkusi ja Kreeka esitatud tähelepanekuid ning äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Airlines raamatupidamisaruannete ja tegevuse eksperdiuuringut. Seoses sellega on komisjon otsustanud hinnata abi olemasolu kolme põhilise pealkirja all:

—

võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustusvõlgade ajatamise teel alates 2004. aasta detsembrist (36);

| — | võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airlines õhusõidukite rendimaksete ja äriühingu võlgade (sh maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustused) sissenõudmata jätmise teel alates 2005. aasta maist (37); |
| --- | --- |

—

võimalik riigiabi äriühingule Olympic Airlines õhusõidukite rendimaksete ja äriühingu võlgade (sh maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustused) sissenõudmata jätmise teel alates 2005. aasta maist (37);

| — | võimalik riigiabi äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines erikaitsena võlausaldajate eest. |
| --- | --- |

—

võimalik riigiabi äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines erikaitsena võlausaldajate eest.

7.2.1.   Riigiabi äriühingule Olympic Airways Services võlgade ajatamise teel

| (147) | Nagu on tõendanud komisjoni ekspert, on äriühing Olympic Airways Services alates 2005. aasta otsuse vastuvõtmise kuupäevast riigile võlgnetavate summade tasumise edasi lükanud ning tema maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustused riigi ees on suurenenud. |
| --- | --- |

(147)

Nagu on tõendanud komisjoni ekspert, on äriühing Olympic Airways Services alates 2005. aasta otsuse vastuvõtmise kuupäevast riigile võlgnetavate summade tasumise edasi lükanud ning tema maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustused riigi ees on suurenenud.

| (148) | Äriühingu Olympic Airways Services rasket ja üha halvenevat olukorda seoses maksude ja sotsiaalkindlustusega on eelnevalt kirjeldatud. Äriühingu Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustustused 2005. aasta otsuses arvesse võetud ulatuses olid juba niigi suured, nimelt 627 miljonit eurot, koosnedes hinnanguliselt 431 miljoni euro suurusest tasumata maksust ja lisaks 196 miljoni euro ulatuses IKA-le tasumata maksetest. |
| --- | --- |

(148)

Äriühingu Olympic Airways Services rasket ja üha halvenevat olukorda seoses maksude ja sotsiaalkindlustusega on eelnevalt kirjeldatud. Äriühingu Olympic Airways Services maksu- ja sotsiaalkindlustuskohustustused 2005. aasta otsuses arvesse võetud ulatuses olid juba niigi suured, nimelt 627 miljonit eurot, koosnedes hinnanguliselt 431 miljoni euro suurusest tasumata maksust ja lisaks 196 miljoni euro ulatuses IKA-le tasumata maksetest.

| (149) | Seoses maksukohustustega ja hoolimata [...]* miljoni euro suurusest „mahaarvamisest” vahekohtuotsuste tulemusel on hinnanguline maksukohustus 2008. aasta juuni seisuga ning vastavalt eespool pärast punkti 135 esitatud tabelile kokku ligikaudu [...]* miljonit eurot. Vähemalt [...]* miljoni euro suuruse maksu maksmise edasilükkamine on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(149)

Seoses maksukohustustega ja hoolimata [...]* miljoni euro suurusest „mahaarvamisest” vahekohtuotsuste tulemusel on hinnanguline maksukohustus 2008. aasta juuni seisuga ning vastavalt eespool pärast punkti 135 esitatud tabelile kokku ligikaudu [...]* miljonit eurot. Vähemalt [...]* miljoni euro suuruse maksu maksmise edasilükkamine on seostatav riigiga.

| (150) | Äriühing Olympic Airways Services on väitnud, et [...]* miljoni euro suurune summa seoses maksuvõlgadega on peatatud, mis tähendab, et ettevõtja täidab oma maksukohustusi, kuid seda väites eiratakse asjaolu, et kuigi osa maksuvõla tagasimaksmine riigile võib olla edasi lükatud, ei sea see kõnealust summat kahtluse alla. Kuigi Kreeka kohus võib kõnealust numbrit väiksemaks muuta, järeldab komisjon, et äriühingu Olympic Airways Services poolt seoses maksudega riigile võlgnetava summa suurus oluliselt ei muutu. Hoolimata sellest arvamusest võib komisjon järeldada, et summa, mida äriühing Olympic Airways Services seoses maksukohustustega riigile võlgneb, on ligikaudu [...]* miljonit eurot. |
| --- | --- |

(150)

Äriühing Olympic Airways Services on väitnud, et [...]* miljoni euro suurune summa seoses maksuvõlgadega on peatatud, mis tähendab, et ettevõtja täidab oma maksukohustusi, kuid seda väites eiratakse asjaolu, et kuigi osa maksuvõla tagasimaksmine riigile võib olla edasi lükatud, ei sea see kõnealust summat kahtluse alla. Kuigi Kreeka kohus võib kõnealust numbrit väiksemaks muuta, järeldab komisjon, et äriühingu Olympic Airways Services poolt seoses maksudega riigile võlgnetava summa suurus oluliselt ei muutu. Hoolimata sellest arvamusest võib komisjon järeldada, et summa, mida äriühing Olympic Airways Services seoses maksukohustustega riigile võlgneb, on ligikaudu [...]* miljonit eurot.

| (151) | Seoses äriühingu Olympic Airways Services kasvavate maksukohustustega on riik ise see, kes sallib äriühingu Olympic Airways Services eri maksude ja tasude maksmise pidevat edasilükkamist ja maksmata jätmist. |
| --- | --- |

(151)

Seoses äriühingu Olympic Airways Services kasvavate maksukohustustega on riik ise see, kes sallib äriühingu Olympic Airways Services eri maksude ja tasude maksmise pidevat edasilükkamist ja maksmata jätmist.

| (152) | Sotsiaalkindlustusmaksude suhtes on olukord sarnane. 2005. aasta otsuses kindlaks määratud [...]* suurune sotsiaalkindlustusvõlg on eespool pärast punkti 135 esitatud tabeli järgi nüüdseks kasvanud [...]* miljoni euroni, hoolimata 27. septembril 2007 seoses vahekohtuotsustega makstud ühekordsest [...]* miljoni euro suurusest summast. |
| --- | --- |

(152)

Sotsiaalkindlustusmaksude suhtes on olukord sarnane. 2005. aasta otsuses kindlaks määratud [...]* suurune sotsiaalkindlustusvõlg on eespool pärast punkti 135 esitatud tabeli järgi nüüdseks kasvanud [...]* miljoni euroni, hoolimata 27. septembril 2007 seoses vahekohtuotsustega makstud ühekordsest [...]* miljoni euro suurusest summast.

| (153) | Sotsiaalkindlustusmaksude sissenõudmise eest vastutab Kreeka õiguse kohaselt (38) asutatud avalik-õiguslik asutus (IKA), kelle vastutada on antud sotsiaalkindlustussüsteemi haldamine riigi järelevalve all ja kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksude sissenõudmine. Kõnealusel asutusel on õigus, (39) kuid mitte kohustus sõlmida võlgade hilinenud tagasimaksete korral võlgade tasumise kokkuleppeid. Äriühingu Olympic Airways Services jätkuvalt suurenev sotsiaalkindlustusvõlg on seetõttu selgelt seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(153)

Sotsiaalkindlustusmaksude sissenõudmise eest vastutab Kreeka õiguse kohaselt (38) asutatud avalik-õiguslik asutus (IKA), kelle vastutada on antud sotsiaalkindlustussüsteemi haldamine riigi järelevalve all ja kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksude sissenõudmine. Kõnealusel asutusel on õigus, (39) kuid mitte kohustus sõlmida võlgade hilinenud tagasimaksete korral võlgade tasumise kokkuleppeid. Äriühingu Olympic Airways Services jätkuvalt suurenev sotsiaalkindlustusvõlg on seetõttu selgelt seostatav riigiga.

| (154) | Nii maksu- kui ka sotsiaalkindlustusfondid on riigi vahendid ja nende ajatamine tähendab seetõttu riigi vahendite ülekandmist. |
| --- | --- |

(154)

Nii maksu- kui ka sotsiaalkindlustusfondid on riigi vahendid ja nende ajatamine tähendab seetõttu riigi vahendite ülekandmist.

| (155) | Selline ajatamine annab äriühingule Olympic Airways Services eelise. Riigipoolse ajatamise tõttu viivitatakse tasude maksmisega, mida ettevõtja peaks tavaliselt tegema tähtaegselt, ning see annab abisaajale käibekapitali allika. Äriühing Olympic Airways Services toodab kahjumit ja on püsivates võlgades ning seega ei saa sellist viivitamist pidada turumajandusliku võlausaldaja normaalseks või tavaliseks käitumiseks; see on süstemaatiline ning võttes arvesse äriühingu Olympic Airways Services ohtlikku finantsolukorda, nagu on tõendanud komisjoni ekspert, ei ole reaalset väljavaadet, et äriühing Olympic Airways Services jõuaks veel kunagi sellisesse olukorda, kus ta suudaks kõnealuse summa riigile tagasi maksta. Ajatamine mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi, kuna asjaomased turud on täielikult liberaliseeritud. |
| --- | --- |

(155)

Selline ajatamine annab äriühingule Olympic Airways Services eelise. Riigipoolse ajatamise tõttu viivitatakse tasude maksmisega, mida ettevõtja peaks tavaliselt tegema tähtaegselt, ning see annab abisaajale käibekapitali allika. Äriühing Olympic Airways Services toodab kahjumit ja on püsivates võlgades ning seega ei saa sellist viivitamist pidada turumajandusliku võlausaldaja normaalseks või tavaliseks käitumiseks; see on süstemaatiline ning võttes arvesse äriühingu Olympic Airways Services ohtlikku finantsolukorda, nagu on tõendanud komisjoni ekspert, ei ole reaalset väljavaadet, et äriühing Olympic Airways Services jõuaks veel kunagi sellisesse olukorda, kus ta suudaks kõnealuse summa riigile tagasi maksta. Ajatamine mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab konkurentsi, kuna asjaomased turud on täielikult liberaliseeritud.

| (156) | Komisjon järeldab seetõttu, et äriühingu Olympic Airways Services tasumata ja kasvavate maksu- ja sotsiaalkindluskohustuste ajatamine riigi poolt on riigiabi äriühingule Olympic Airways Services asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna sellest abist komisjoni ei teavitatud, on see seetõttu ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon järeldab seetõttu, et äriühingu Olympic Airways Services tasumata ja kasvavate maksu- ja sotsiaalkindluskohustuste ajatamine riigi poolt on riigiabi äriühingule Olympic Airways Services asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna sellest abist komisjoni ei teavitatud, on see seetõttu ebaseaduslik.

7.2.2.   Riigiabi äriühingule Olympic Airlines võlgade ajatamise teel

| (157) | Komisjoni ekspert on järeldanud, et alates ajavahemikust, mida võeti arvesse 2005. aasta otsuses, on äriühing Olympic Airlines kaotanud raha ja võlg riigi ees on üha kasvanud. |
| --- | --- |

(157)

Komisjoni ekspert on järeldanud, et alates ajavahemikust, mida võeti arvesse 2005. aasta otsuses, on äriühing Olympic Airlines kaotanud raha ja võlg riigi ees on üha kasvanud.

| (158) | Seoses nelja A340 tüüpi õhusõiduki rentimisega on käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikul äriühingu Olympic Airlines võlg riigile kasvanud [...]* miljoni euroni, selle summa saldo 31. mai 2005. aasta seisuga oli [...]* eurot. See tähendab, et käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemikul kasvas äriühingu Olympic Airlines võlg riigile seoses õhusõidukite rendimaksete tasumata jätmisega [...]* miljoni euroni. |
| --- | --- |

(158)

Seoses nelja A340 tüüpi õhusõiduki rentimisega on käesoleva uurimisega hõlmatud ajavahemikul äriühingu Olympic Airlines võlg riigile kasvanud [...]* miljoni euroni, selle summa saldo 31. mai 2005. aasta seisuga oli [...]* eurot. See tähendab, et käesoleva otsusega hõlmatud ajavahemikul kasvas äriühingu Olympic Airlines võlg riigile seoses õhusõidukite rendimaksete tasumata jätmisega [...]* miljoni euroni.

| (159) | Komisjoni arvates ei kajasta see siiski täielikult summat, mida äriühing Olympic Airlines riigile seoses õhusõidukite rentimisega võlgnes. 2005. aasta otsuses on sätestatud, et pärast põhirentide ülevõtmist äriühingult Olympic Airways maksis riik iga kõnealuse õhusõiduki eest hinda vahemikus [...]* kuni [...]* eurot. Komisjoni ekspert on aga siiski tõendanud, et äriühing Olympic Airlines maksis [...]* kuni [...]* USA dollarit. Sellise väiksema summaga nõustudes „nõustub” riik kaotama iga õhusõiduki pealt kuus [...]* kuni [...]* eurot, mis moodustab vähemalt 36 miljoni euro suuruse täiendava riigiabi ning võib ulatuda 50,4 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(159)

Komisjoni arvates ei kajasta see siiski täielikult summat, mida äriühing Olympic Airlines riigile seoses õhusõidukite rentimisega võlgnes. 2005. aasta otsuses on sätestatud, et pärast põhirentide ülevõtmist äriühingult Olympic Airways maksis riik iga kõnealuse õhusõiduki eest hinda vahemikus [...]* kuni [...]* eurot. Komisjoni ekspert on aga siiski tõendanud, et äriühing Olympic Airlines maksis [...]* kuni [...]* USA dollarit. Sellise väiksema summaga nõustudes „nõustub” riik kaotama iga õhusõiduki pealt kuus [...]* kuni [...]* eurot, mis moodustab vähemalt 36 miljoni euro suuruse täiendava riigiabi ning võib ulatuda 50,4 miljoni euroni.

| (160) | Seoses lennureisija maksuga lennujaama arendamiseks (nn spatosimo-maks) võlgneb äriühing riigile nüüd [...]* miljonit eurot. Äriühing Olympic Airlines on väitnud, et kogu see summa ei kuulu tasumisele, kuna [...]* miljoni euro maksmise sellest summast on kohtunik peatanud kuni kohtuotsuse tegemiseni. Seoses sellega märgib komisjon, et peatamine ei kõrvalda võlga, vaid üksnes katkestab ajutiselt selle tagasimaksmise. Komisjon järeldab sellega seoses, et summa, mida äriühing Olympic Airlines võlgneb tasumata jäänud nn spatosimo-maksu kujul, jääb 2008. aasta mai seisuga ajavahemikku 38–98 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(160)

Seoses lennureisija maksuga lennujaama arendamiseks (nn spatosimo-maks) võlgneb äriühing riigile nüüd [...]* miljonit eurot. Äriühing Olympic Airlines on väitnud, et kogu see summa ei kuulu tasumisele, kuna [...]* miljoni euro maksmise sellest summast on kohtunik peatanud kuni kohtuotsuse tegemiseni. Seoses sellega märgib komisjon, et peatamine ei kõrvalda võlga, vaid üksnes katkestab ajutiselt selle tagasimaksmise. Komisjon järeldab sellega seoses, et summa, mida äriühing Olympic Airlines võlgneb tasumata jäänud nn spatosimo-maksu kujul, jääb 2008. aasta mai seisuga ajavahemikku 38–98 miljonit eurot.

| (161) | Äriühing Olympic Airlines võlgneb 86,3 miljonit eurot kahele seotud üksusele ehk äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Aviation. 31. mai 2005. aasta seisuga võlgnes äriühing Olympic Airlines kõnealustele äriühingutele 2,6 miljonit eurot, mis järgneva kolme aasta jooksul kasvas kiiresti, mis tähendab, et käesolevas otsuses uuritaval ajavahemikul on tasumisele kuuluv võlg suurenenud 83,7 miljoni euro võrra. Lisaks võlgnetakse 4,5 miljonit eurot maandumis- ja parkimistasusid muudes lennujaamades kui Ateena rahvusvahelises lennujaamas ning see tuleb tasuda Kreeka Lennuametile. Äriühing Olympic Airlines on väitnud, et kõnealune summa ei kuulu tasumisele, kuna kohtunik on selle maksmise peatanud kuni kohtuotsuse tegemiseni. Komisjon märgib taas, et peatamine ei kõrvalda võlga, vaid üksnes katkestab ajutiselt selle tagasimaksmise. |
| --- | --- |

(161)

Äriühing Olympic Airlines võlgneb 86,3 miljonit eurot kahele seotud üksusele ehk äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Aviation. 31. mai 2005. aasta seisuga võlgnes äriühing Olympic Airlines kõnealustele äriühingutele 2,6 miljonit eurot, mis järgneva kolme aasta jooksul kasvas kiiresti, mis tähendab, et käesolevas otsuses uuritaval ajavahemikul on tasumisele kuuluv võlg suurenenud 83,7 miljoni euro võrra. Lisaks võlgnetakse 4,5 miljonit eurot maandumis- ja parkimistasusid muudes lennujaamades kui Ateena rahvusvahelises lennujaamas ning see tuleb tasuda Kreeka Lennuametile. Äriühing Olympic Airlines on väitnud, et kõnealune summa ei kuulu tasumisele, kuna kohtunik on selle maksmise peatanud kuni kohtuotsuse tegemiseni. Komisjon märgib taas, et peatamine ei kõrvalda võlga, vaid üksnes katkestab ajutiselt selle tagasimaksmise.

| (162) | Kogu eespool kirjeldatud ajatamine, mis pärast eespool esitatud punkti 140 esitatud tabeli kohaselt on seotud kokku 326 miljonit euroga, hõlmab riigi vahendeid, kuna see on seotud võlgadega riigile, riigiasutustele (Kreeka Lennuametile) või riigi osalusega äriühingutele (Olympic Airways Services ja Olympic Aviation). |
| --- | --- |

(162)

Kogu eespool kirjeldatud ajatamine, mis pärast eespool esitatud punkti 140 esitatud tabeli kohaselt on seotud kokku 326 miljonit euroga, hõlmab riigi vahendeid, kuna see on seotud võlgadega riigile, riigiasutustele (Kreeka Lennuametile) või riigi osalusega äriühingutele (Olympic Airways Services ja Olympic Aviation).

| (163) | Seoses äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Aviation poolt äriühingule Olympic Airlines võimaldatud ajatamise seostatavusega riigiga märgib komisjon, et riigi osalusega äriühingu võetud meetme riigiga seostatavust on võimalik kindlaks määrata mitme näitaja alusel, mis tulenevad juhtumi asjaoludest ja meetmete võtmise kontekstist. |
| --- | --- |

(163)

Seoses äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Aviation poolt äriühingule Olympic Airlines võimaldatud ajatamise seostatavusega riigiga märgib komisjon, et riigi osalusega äriühingu võetud meetme riigiga seostatavust on võimalik kindlaks määrata mitme näitaja alusel, mis tulenevad juhtumi asjaoludest ja meetmete võtmise kontekstist.

| (164) | Seoses sellega märgib komisjon, et riigile kuulus 100 % kõigi kolme äriühingu aktsiatest. Lisaks nimetas riik ametisse nende äriühingute juhatuse ja nõukogud. Sellistel asjaoludel tuleb järeldada, et äriühingud on olnud kogu aeg riigi kontrolli all. Kreeka võis otseselt või kaudselt (nii äriühingu Olympic Airways Services kui ka Olympic Airlines suurima võlausaldajana) avaldada valitsevat mõju kõigile äriühingutele. Lisaks kaasneb kõnealuse ajatamisega nii riigi enda kui ka avalik-õiguslike asutuste poolne ajatamine. Sellisena ei olnud äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Aviation otsused anda laenu äriühingule Olympic Airlines ning lasta võlal kasvada kuni 86,3 miljoni euroni sõltumatute ettevõtjate teod ja on seetõttu seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(164)

Seoses sellega märgib komisjon, et riigile kuulus 100 % kõigi kolme äriühingu aktsiatest. Lisaks nimetas riik ametisse nende äriühingute juhatuse ja nõukogud. Sellistel asjaoludel tuleb järeldada, et äriühingud on olnud kogu aeg riigi kontrolli all. Kreeka võis otseselt või kaudselt (nii äriühingu Olympic Airways Services kui ka Olympic Airlines suurima võlausaldajana) avaldada valitsevat mõju kõigile äriühingutele. Lisaks kaasneb kõnealuse ajatamisega nii riigi enda kui ka avalik-õiguslike asutuste poolne ajatamine. Sellisena ei olnud äriühingute Olympic Airways Services ja Olympic Aviation otsused anda laenu äriühingule Olympic Airlines ning lasta võlal kasvada kuni 86,3 miljoni euroni sõltumatute ettevõtjate teod ja on seetõttu seostatavad riigiga.

| (165) | Selline ajatamine hõlmab ka eelise andmist äriühingule Olympic Airlines, vabastades viimase kohustustest, mida ta muidu peaks kandma. |
| --- | --- |

(165)

Selline ajatamine hõlmab ka eelise andmist äriühingule Olympic Airlines, vabastades viimase kohustustest, mida ta muidu peaks kandma.

| (166) | Äriühingu Olympic Airlines rasket finantsolukorda on juba üksikasjalikult kirjeldatud. 2004. aastal deklareeris äriühing 87,1 miljoni euro suuruse kahjumi, kaotades iga järgneva aastaga aina rohkem raha, ning 2007. aastal oli tema kahjum [...]* miljonit eurot. Äriühingu Olympic Airlines äritegevus on suuresti tsükliline, mida tõendab oktoobrist kuni märtsini kestev negatiivne rahavoog, mida kompenseerib positiivne rahavoog aprillist kuni septembrini. Selline tsükkel kordub igal aastal üha suurema kahjumiga. Netosissevool suvekuudel ei kompenseeri kunagi netoväljavoolu talvekuudel, mis tähendab, et äriühing kaotab üha rohkem raha. Ta saab eksisteerida üksnes tänu riigi heldusele. Ei ole sugugi selge, kas äriühingul saab selle praeguse struktuuri juures üldse kunagi tekkida positiivne rahavoog. Seetõttu on enesestmõistetav, et kõnealune ajatamine ei saa kajastada turumajandusliku võlausaldaja normaalset käitumist, see on süstemaatiline, ning võttes arvesse äriühingu Olympic Airlines rasket olukorda, on vähetõenäoline, et need võlad üldse kunagi tagasi makstakse. |
| --- | --- |

(166)

Äriühingu Olympic Airlines rasket finantsolukorda on juba üksikasjalikult kirjeldatud. 2004. aastal deklareeris äriühing 87,1 miljoni euro suuruse kahjumi, kaotades iga järgneva aastaga aina rohkem raha, ning 2007. aastal oli tema kahjum [...]* miljonit eurot. Äriühingu Olympic Airlines äritegevus on suuresti tsükliline, mida tõendab oktoobrist kuni märtsini kestev negatiivne rahavoog, mida kompenseerib positiivne rahavoog aprillist kuni septembrini. Selline tsükkel kordub igal aastal üha suurema kahjumiga. Netosissevool suvekuudel ei kompenseeri kunagi netoväljavoolu talvekuudel, mis tähendab, et äriühing kaotab üha rohkem raha. Ta saab eksisteerida üksnes tänu riigi heldusele. Ei ole sugugi selge, kas äriühingul saab selle praeguse struktuuri juures üldse kunagi tekkida positiivne rahavoog. Seetõttu on enesestmõistetav, et kõnealune ajatamine ei saa kajastada turumajandusliku võlausaldaja normaalset käitumist, see on süstemaatiline, ning võttes arvesse äriühingu Olympic Airlines rasket olukorda, on vähetõenäoline, et need võlad üldse kunagi tagasi makstakse.

| (167) | Komisjon märgib ka, et asjaomased meetmed mõjutavad riikidevahelist kaubandust ja moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi ühenduse turul, kuna nad on seotud ühenduse lennuettevõtjaga. Komisjon järeldab seetõttu, et äriühingu Olympic Airlines maksu- ja muude tegevuslike kohustuste jätkuv ajatamine riigi, riigiasutuste ja riigi osalusega äriühingute poolt kujutab endast riigiabi äriühingule Olympic Airlines asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna sellest abist komisjoni ei teavitatud, on see seetõttu ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(167)

Komisjon märgib ka, et asjaomased meetmed mõjutavad riikidevahelist kaubandust ja moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi ühenduse turul, kuna nad on seotud ühenduse lennuettevõtjaga. Komisjon järeldab seetõttu, et äriühingu Olympic Airlines maksu- ja muude tegevuslike kohustuste jätkuv ajatamine riigi, riigiasutuste ja riigi osalusega äriühingute poolt kujutab endast riigiabi äriühingule Olympic Airlines asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Kuna sellest abist komisjoni ei teavitatud, on see seetõttu ebaseaduslik.

7.2.3.   Riigiabi erikaitsena võlausaldajate eest

| (168) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt hõlmab abi mõiste kõikvõimalikke riigiasutuste antavaid soodustusi, mis leevendavad ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavaid kohustusi (40). Äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines näib olevat antud märkimisväärne eelis riigi kulul ainulaadse erikaitsena võlausaldajate eest spetsiaalselt vastu võetud õigusakti kaudu, mille alusel on edasi lükatud mis tahes kõnealuse äriühingu kahjuks tehtud kohtuotsuse täitmisele pööramine kõigi eraõiguslike võlausaldajate poolt. |
| --- | --- |

(168)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt hõlmab abi mõiste kõikvõimalikke riigiasutuste antavaid soodustusi, mis leevendavad ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavaid kohustusi (40). Äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines näib olevat antud märkimisväärne eelis riigi kulul ainulaadse erikaitsena võlausaldajate eest spetsiaalselt vastu võetud õigusakti kaudu, mille alusel on edasi lükatud mis tahes kõnealuse äriühingu kahjuks tehtud kohtuotsuse täitmisele pööramine kõigi eraõiguslike võlausaldajate poolt.

| (169) | Antud juhul on erikaitset võlausaldajate eest võimaldatud üksnes äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines ning seega on see valikuline ja erimeede artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(169)

Antud juhul on erikaitset võlausaldajate eest võimaldatud üksnes äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines ning seega on see valikuline ja erimeede artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (170) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on abi mõiste üldisem kui toetuse mõiste, sest see ei hõlma mitte ainult konkreetset kasu, nagu toetuse enda andmine, vaid ka eri vormis meetmeid, mis leevendavad ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavaid kohustusi ja mis seetõttu ei ole küll toetused selle sõna otseses tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja samasuguse mõjuga (41). |
| --- | --- |

(170)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on abi mõiste üldisem kui toetuse mõiste, sest see ei hõlma mitte ainult konkreetset kasu, nagu toetuse enda andmine, vaid ka eri vormis meetmeid, mis leevendavad ettevõtja eelarvet tavaliselt koormavaid kohustusi ja mis seetõttu ei ole küll toetused selle sõna otseses tähenduses, ent on siiski samalaadsed ja samasuguse mõjuga (41).

| (171) | Abi mõiste asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses hõlmab selliseid eeliseid, mis on otseselt või kaudselt antud riigi vahenditest või tekitavad lisakulutusi riigile või sel eesmärgil määratud või asutatud organitele (42). |
| --- | --- |

(171)

Abi mõiste asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses hõlmab selliseid eeliseid, mis on otseselt või kaudselt antud riigi vahenditest või tekitavad lisakulutusi riigile või sel eesmärgil määratud või asutatud organitele (42).

| (172) | Samamoodi kui kohus leidis oma otsuses kohtuasjas Ecotrade (43) seoses ESTÜ asutamislepingu artikliga 4c, on võimalik võlausaldajate eest võimaldatava erikaitse mitme omaduse abil kindlaks määrata abi olemasolu asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(172)

Samamoodi kui kohus leidis oma otsuses kohtuasjas Ecotrade (43) seoses ESTÜ asutamislepingu artikliga 4c, on võimalik võlausaldajate eest võimaldatava erikaitse mitme omaduse abil kindlaks määrata abi olemasolu asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (173) | Esiteks on ilmne, et erikaitset võlausaldajate eest kohaldatakse üksnes äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines, mis on mõlemad riigi osalusega üksused, kes võlgnevad eriti suure summa teatavatele, peamiselt avalik-õiguslikele võlausaldajatele. Käesolevas otsuses on juba tõendatud, et äriühing Olympic Airlines võlgneb äriühingule Olympic Airways Services tasumata teenuste eest ligikaudu 86,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(173)

Esiteks on ilmne, et erikaitset võlausaldajate eest kohaldatakse üksnes äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines, mis on mõlemad riigi osalusega üksused, kes võlgnevad eriti suure summa teatavatele, peamiselt avalik-õiguslikele võlausaldajatele. Käesolevas otsuses on juba tõendatud, et äriühing Olympic Airlines võlgneb äriühingule Olympic Airways Services tasumata teenuste eest ligikaudu 86,3 miljonit eurot.

| (174) | Samuti ei ole kahtlust, et erikaitse võlausaldajate eest asetab äriühingud Olympic Airways Services ja Olympic Airlines teistest soodsamasse olukorda, kuna see võimaldab neil jätkata kauplemisega olukorras, kus see ei oleks võimalik, kui kohaldataks üldkehtivaid maksejõuetust käsitlevaid eeskirju, kuna nende eeskirjade järgi oleks määravaks teguriks võlausaldajate huvide kaitse. Asjaolu, et need kaks äriühingut võivad jätkata oma tegevust, tähendab lisakoormat riigiasutustele, kuna riigiasutused on raskustes oleva ettevõtja peamised võlausaldajad, seda enam, et ettevõtja võlgnevus on märkimisväärne. Võttes arvesse äriühingu Olympic Airways Services ohtlikku finantsolukorda ning erikaitset võlausaldajate eest, ei soovi tõenäoliselt ükski eraettevõtja tavalistel äritingimustel teha äri äriühingutega Olympic Airlines või Olympic Airways Services, sest ei ole reaalset võimalust võlgu olevate summade tagasisaamiseks. Võttes lisaks arvesse avalik-õiguslikele võlausaldajatele võlgnetavat suurt summat (vt põhjendus 139), kaotavad riigi osalusega äriühingud võlausaldajatevastase erikaitse tõttu vahendeid, ning võttes arvesse, et riigi pidev toetus äriühingutele Olympic Airlines ja Olympic Airways Services on võimalik üksnes lähtudes riikliku tööstuspoliitika kaalutlustest, mitte aga võlgnetavate summade tagasimaksmist taotlevate turutingimustel tegutsevate võlausaldajate huvidest, võib komisjon järeldada, et kaasatud on riigi vahendid ja meede on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(174)

Samuti ei ole kahtlust, et erikaitse võlausaldajate eest asetab äriühingud Olympic Airways Services ja Olympic Airlines teistest soodsamasse olukorda, kuna see võimaldab neil jätkata kauplemisega olukorras, kus see ei oleks võimalik, kui kohaldataks üldkehtivaid maksejõuetust käsitlevaid eeskirju, kuna nende eeskirjade järgi oleks määravaks teguriks võlausaldajate huvide kaitse. Asjaolu, et need kaks äriühingut võivad jätkata oma tegevust, tähendab lisakoormat riigiasutustele, kuna riigiasutused on raskustes oleva ettevõtja peamised võlausaldajad, seda enam, et ettevõtja võlgnevus on märkimisväärne. Võttes arvesse äriühingu Olympic Airways Services ohtlikku finantsolukorda ning erikaitset võlausaldajate eest, ei soovi tõenäoliselt ükski eraettevõtja tavalistel äritingimustel teha äri äriühingutega Olympic Airlines või Olympic Airways Services, sest ei ole reaalset võimalust võlgu olevate summade tagasisaamiseks. Võttes lisaks arvesse avalik-õiguslikele võlausaldajatele võlgnetavat suurt summat (vt põhjendus 139), kaotavad riigi osalusega äriühingud võlausaldajatevastase erikaitse tõttu vahendeid, ning võttes arvesse, et riigi pidev toetus äriühingutele Olympic Airlines ja Olympic Airways Services on võimalik üksnes lähtudes riikliku tööstuspoliitika kaalutlustest, mitte aga võlgnetavate summade tagasimaksmist taotlevate turutingimustel tegutsevate võlausaldajate huvidest, võib komisjon järeldada, et kaasatud on riigi vahendid ja meede on seostatav riigiga.

| (175) | Eelöeldut arvesse võttes tuleb järeldada, et ettevõtjale sellist tüüpi võlausaldajatevastase erikaitse süsteemi kohaldamist nagu käesolevas asjas, millega tehakse erand „üldkehtiva õiguse maksejõuetust käsitlevatest eeskirjadest”, tuleb pidada riigiabi andmiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui on tõendatud, et:






  — | ettevõtjal on lubatud jätkata majandustegevust asjaoludel, kus tal ei oleks olnud lubatud sel viisil toimida, kui oleks kohaldatud üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirju; või |
| --- | --- | --- |

(175)

Eelöeldut arvesse võttes tuleb järeldada, et ettevõtjale sellist tüüpi võlausaldajatevastase erikaitse süsteemi kohaldamist nagu käesolevas asjas, millega tehakse erand „üldkehtiva õiguse maksejõuetust käsitlevatest eeskirjadest”, tuleb pidada riigiabi andmiseks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kui on tõendatud, et:

—

ettevõtjal on lubatud jätkata majandustegevust asjaoludel, kus tal ei oleks olnud lubatud sel viisil toimida, kui oleks kohaldatud üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirju; või

| — | ettevõtja on saanud kasu avalik-õiguslike asutuste poolsest võlanõuetest täielikult või osaliselt de facto loobumisest, mida ei oleks saanud taotleda mõni teine maksejõuetu ettevõtja üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirjade kohaldamisel (44). |
| --- | --- |

—

ettevõtja on saanud kasu avalik-õiguslike asutuste poolsest võlanõuetest täielikult või osaliselt de facto loobumisest, mida ei oleks saanud taotleda mõni teine maksejõuetu ettevõtja üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirjade kohaldamisel (44).

| (176) | Käesolevas asjas märgib komisjon, et äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines antud ainulaadse võlausaldajatevastase erikaitse puhul on täidetud mõlemad eespool nimetatud kriteeriumid. Kõnealustel äriühingutel on lubatud jätkata äritegevust asjaoludel, kus neil ei oleks olnud lubatud sel viisil toimida, kui oleks kohaldatud üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirju. Lisaks on kõnealused äriühingud, nagu on käesolevas otsuses läbivalt näidatud, saanud riigilt mitmeid eeliseid, mida ei oleks saanud taotleda mõni teine maksejõuetu ettevõtja üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirjade kohaldamisel. |
| --- | --- |

(176)

Käesolevas asjas märgib komisjon, et äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines antud ainulaadse võlausaldajatevastase erikaitse puhul on täidetud mõlemad eespool nimetatud kriteeriumid. Kõnealustel äriühingutel on lubatud jätkata äritegevust asjaoludel, kus neil ei oleks olnud lubatud sel viisil toimida, kui oleks kohaldatud üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirju. Lisaks on kõnealused äriühingud, nagu on käesolevas otsuses läbivalt näidatud, saanud riigilt mitmeid eeliseid, mida ei oleks saanud taotleda mõni teine maksejõuetu ettevõtja üldkehtiva õiguse maksejõuetusega seotud eeskirjade kohaldamisel.

| (177) | Asjaomased meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna need on seotud liberaliseeritud turul tegutsevate äriühingutega. Seega need meetmed moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi ühenduse turul, kuna need on suunatud konkreetsetele ettevõtjatele, kes konkureerivad teiste ühenduse ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(177)

Asjaomased meetmed mõjutavad liikmesriikidevahelist kaubandust, kuna need on seotud liberaliseeritud turul tegutsevate äriühingutega. Seega need meetmed moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi ühenduse turul, kuna need on suunatud konkreetsetele ettevõtjatele, kes konkureerivad teiste ühenduse ettevõtjatega.

| (178) | Komisjon järeldab, et neil asjaoludel, võttes arvesse äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines pakutavat erikaitset võlausaldajate eest, on tegemist riigiabiga. Kuna sellest abist komisjoni ei teavitatud, on see seetõttu ebaseaduslik. |
| --- | --- |

(178)

Komisjon järeldab, et neil asjaoludel, võttes arvesse äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines pakutavat erikaitset võlausaldajate eest, on tegemist riigiabiga. Kuna sellest abist komisjoni ei teavitatud, on see seetõttu ebaseaduslik.

7.3.   Abi kokkusobivus ühisturuga

7.3.1.   Äriühingule Olympic Airlines õhusõidukite rendimaksete, võla ajatamise ja võlausaldajatevastase erikaitse kaudu antud abi kokkusobivus ühisturuga

| (179) | Olles jõudnud järeldusele, et äriühing Olympic Airlines on alates 2005. aastast saanud riigiabi, peab komisjon uurima kõnealuse äriühingu kasuks võetud meetmeid lähtuvalt asutamislepingu artikli 87 lõigetest 2 ja 3, millega on ette nähtud erandid artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldisest abikeelust. |
| --- | --- |

(179)

Olles jõudnud järeldusele, et äriühing Olympic Airlines on alates 2005. aastast saanud riigiabi, peab komisjon uurima kõnealuse äriühingu kasuks võetud meetmeid lähtuvalt asutamislepingu artikli 87 lõigetest 2 ja 3, millega on ette nähtud erandid artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldisest abikeelust.

| (180) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeede ei ole sotsiaalabi, seda ei antud üksiktarbijatele ega loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks või Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele. |
| --- | --- |

(180)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeede ei ole sotsiaalabi, seda ei antud üksiktarbijatele ega loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks või Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele.

| (181) | Täiendavad erandid riigiabi andmise üldisest keelust on sätestatud artikli 87 lõikes 3. Artikli 87 lõike 3 punktis b ja artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, sest abi ei ole antud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, samuti ei ole see mõeldud kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(181)

Täiendavad erandid riigiabi andmise üldisest keelust on sätestatud artikli 87 lõikes 3. Artikli 87 lõike 3 punktis b ja artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, sest abi ei ole antud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, samuti ei ole see mõeldud kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks.

| (182) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c on sätestatud erand seoses sellise abiga, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kreeka on piirkond, mis kuulub täielikult artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamisalasse. Abi ei vasta siiski kohaldatavate regionaalabi suuniste kriteeriumidele (45). |
| --- | --- |

(182)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktides a ja c on sätestatud erand seoses sellise abiga, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Kreeka on piirkond, mis kuulub täielikult artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamisalasse. Abi ei vasta siiski kohaldatavate regionaalabi suuniste kriteeriumidele (45).

| (183) | Komisjon peab uurima, kas käesoleval juhul saab kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, mis käsitleb abi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seda uurimist tehes peab komisjon arvesse võtma lennundussektoris kohaldatavaid suuniseid (46). |
| --- | --- |

(183)

Komisjon peab uurima, kas käesoleval juhul saab kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, mis käsitleb abi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seda uurimist tehes peab komisjon arvesse võtma lennundussektoris kohaldatavaid suuniseid (46).

| (184) | Seda silmas pidades on selge, et mitte ükski suuniste säte ei ole käesoleval juhul täidetud. Samuti on selge, et abiga ei püüta hüvitada avaliku teenindamise kohustust EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses ning see ei ole seega ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(184)

Seda silmas pidades on selge, et mitte ükski suuniste säte ei ole käesoleval juhul täidetud. Samuti on selge, et abiga ei püüta hüvitada avaliku teenindamise kohustust EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses ning see ei ole seega ühisturuga kokkusobiv.

7.3.2.   Äriühingule Olympic Airways Services võla ajatamise ja võlausaldajatevastase erikaitse kaudu antud abi kokkusobivus ühisturuga

| (185) | Olles järeldanud, et ka äriühing Olympic Airways Services on saanud ebaseaduslikku riigiabi, peab komisjon võetud meedet uurima lähtuvalt asutamislepingu artikli 87 lõigetest 2 ja 3, millega on ette nähtud erandid artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldisest abikeelust. |
| --- | --- |

(185)

Olles järeldanud, et ka äriühing Olympic Airways Services on saanud ebaseaduslikku riigiabi, peab komisjon võetud meedet uurima lähtuvalt asutamislepingu artikli 87 lõigetest 2 ja 3, millega on ette nähtud erandid artikli 87 lõikes 1 sätestatud üldisest abikeelust.

| (186) | EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeede ei ole sotsiaalabi, seda ei antud üksiktarbijatele ega loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks või Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele. |
| --- | --- |

(186)

EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandeid ei saa käesoleval juhul kohaldada, kuna abimeede ei ole sotsiaalabi, seda ei antud üksiktarbijatele ega loodusõnnetuste või erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks või Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatavate piirkondade majandusele.

| (187) | Täiendavad erandid riigiabi andmise üldisest keelust on sätestatud artikli 87 lõikes 3. Artikli 87 lõike 3 punktis b ja artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, sest abi ei ole antud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, samuti ei ole see mõeldud kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks. |
| --- | --- |

(187)

Täiendavad erandid riigiabi andmise üldisest keelust on sätestatud artikli 87 lõikes 3. Artikli 87 lõike 3 punktis b ja artikli 87 lõike 3 punktis d sätestatud erandid ei ole käesoleval juhul kohaldatavad, sest abi ei ole antud üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimiseks ega tõsise häire kõrvaldamiseks liikmesriigi majanduses, samuti ei ole see mõeldud kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks.

| (188) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a on sätestatud erand seoses sellise abiga, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Abi ei vasta siiski kohaldatavate regionaalabi suuniste kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(188)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a on sätestatud erand seoses sellise abiga, mis on suunatud majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Abi ei vasta siiski kohaldatavate regionaalabi suuniste kriteeriumidele.

| (189) | Komisjon peab uurima, kas käesoleval juhul saab kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, mis käsitleb abi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seda uurimist tehes peab komisjon arvesse võtma lennundussektoris kohaldatavaid suuniseid (47). |
| --- | --- |

(189)

Komisjon peab uurima, kas käesoleval juhul saab kohaldada asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis c sätestatud erandit, mis käsitleb abi teatava majandustegevuse arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Seda uurimist tehes peab komisjon arvesse võtma lennundussektoris kohaldatavaid suuniseid (47).

| (190) | Seda silmas pidades on selge, et mitte ükski suuniste säte ei ole käesoleval juhul täidetud. Samuti on selge, et abiga ei püüta hüvitada avaliku teenindamise kohustust EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses ning see ei ole seega ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(190)

Seda silmas pidades on selge, et mitte ükski suuniste säte ei ole käesoleval juhul täidetud. Samuti on selge, et abiga ei püüta hüvitada avaliku teenindamise kohustust EÜ asutamislepingu artikli 86 lõike 2 tähenduses ning see ei ole seega ühisturuga kokkusobiv.

| (191) | Komisjon järeldab seetõttu, et Kreeka on andnud äriühingule Olympic Airways Services ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, sallides maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega viivitamist ja nende maksmata jätmist ning pakkudes kõnealusele äriühingule erikaitset võlausaldajate eest, |
| --- | --- |

(191)

Komisjon järeldab seetõttu, et Kreeka on andnud äriühingule Olympic Airways Services ühisturuga kokkusobimatut riigiabi, sallides maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete tasumisega viivitamist ja nende maksmata jätmist ning pakkudes kõnealusele äriühingule erikaitset võlausaldajate eest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Äriühingu Olympic Airways Services hinnanguliselt 590,4 miljoni euro suuruse maksu- ja sotsiaalkindlustusvõla jätkuv ajatamine Kreeka riigi poolt kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi äriühingule Olympic Airways Services, mis ei ole kooskõlas asutamislepinguga.

2.   Äriühingu Olympic Airlines hinnanguliselt 137,2 miljoni euro suuruse õhusõidukite rentimisega seotud võla, tema poolt äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Aviation võlgnetava hinnanguliselt 86,3 miljoni euro suuruse koguvõla ja Kreeka lennuametile võlgnetava 4,5 miljoni euro suuruse võla ning vähemalt 38,1 miljoni euro suuruse nn spatosimo-maksu jätkuv ajatamine Kreeka riigi poolt kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi äriühingule Olympic Airlines, mis ei ole kooskõlas asutamislepinguga.

3.   Kreeka õigusaktide alusel äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines antud erikaitse võlausaldajate eest kujutab endast ebaseaduslikku riigiabi mõlemale äriühingule, mis ei ole kooskõlas asutamislepinguga.

Artikkel 2

1.   Kreeka peab artiklis 1 osutatud abi abisaajalt tagasi nõudma.

2.   Tagastatavalt abilt arvutatakse intressi alates kuupäevast, mil abisummad abisaajatele anti, kuni nende tegeliku tagasimaksmiseni.

3.   Intress arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (48) (muudetud määrusega (EÜ) nr 271/2008) (49) V peatükiga.

4.   Kreeka tühistab kõik artiklis 1 osutatud tasumata abimaksed alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Kreeka tagab käesoleva otsuse rakendamise nelja kuu jooksul pärast otsuse teatavakstegemise kuupäeva.

Artikkel 4

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab Kreeka komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasinõutav kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Kreeka teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete rakendamisest, kuni artiklis 1 osutatud abi on lõplikult tagasi makstud. Kreeka esitab komisjoni taotlusel viivitamata teavet käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatud meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjalikud andmed abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Kreeka peab viivitamata peatama kõik edasised abimaksed äriühingutele Olympic Airways Services ja Olympic Airlines.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Brüssel, 17. september 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT C 50, 23.2.2008, lk 13.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Äriühing Olympic Airways SA nimetati ametlikult ümber äriühinguks Olympic Airways – Services SA. Äriühingu Olympic Airways SA põhikirja muudatus avaldati 19. veebruaril 2004 Kreeka Valitsuse Teatajas nr 1485 (19.2.2004). Muudatuses käsitleti artiklit 1, mille põhjal nimetati äriühing ümber äriühinguks Olympic Airways – Services SA ning selle kestuseks määrati 46 aastat ehk kuni 31. detsembrini 2049 (kaasa arvatud). Muudatuses käsitleti ka artiklit 2. Äriühingu põhieesmärk on lendude maapealne teenindamine, mootori ja õhusõiduki remonditeenused, lennuettevõtjate esindamine ja agenditeenuste osutamine jne. Edaspidi mõeldakse käesolevas otsuses nime Olympic Airways all nii äriühingut Olympic Airways SA (kuni veebruarini 2004) kui ka äriühingut Olympic Airways – Services SA (pärast seda).

3

(4)  14. septembril 2005 võttis komisjon vastu lõpliku negatiivse otsuse (otsus 2005/2706/EÜ – veel avaldamata) Kreeka poolt Olympic Airways’ile ja Olympic Airlines’ile antud abi kohta.

4

(5)  2005. aasta otsuses võeti arvesse üksnes äriühingule Olympic Airways antud abi kuni 2004. aasta detsembrini (kaasa arvatud).

5

(6)  2005. aasta otsuses võeti arvesse üksnes äriühingule Olympic Airlines antud abi kuni 2005. aasta maini (kaasa arvatud).

6

(7)  Näiteks tegi äriühing Olympic Airways 2003.–2004. aastal seoses 2003. aastale eelnevate aastate kohta sõlmitud võlgade tasumise kokkuleppega makseid 7,7 miljoni euro ulatuses.

7

(8)  Komisjoni 25. augusti 2006. aasta kiri (viide D (2006) 217009) ning 16. juuli 2007. aasta kiri (viide D (2007) 313288).

8

(9)  Viide: 3082.07/004/A/9749.

9

(10)  16. novembri 2006. aasta kiri.

10

(11)  25. augusti 2006. aasta kiri (viide D (2006) 217009) ning 16. juuli 2007. aasta kiri (viide D (2007) 313288).

11

(12)  Kogu pikaajaline võlg ning Kreeka riigile võlgnetavad maksu-, sotsiaalkindlustus- ja muud kohustused jäeti äriühingule Olympic Airways, üksnes ühe kuu kohustused anti üle äriühingule Olympic Airlines.

12

(13)  Allikas: Reuters, 20. detsember 2006.

13

(14)  Näib, et äriühing ei ole avaldanud auditeeritud majandusaastaaruandeid alates 2003. aasta detsembrist.

14

(15)  Allikas: Kathimerini, 21. september 2007.

15

(16)  „Ülikooli ja tehnoloogia valdkonna küsimuste reguleerimine kõrghariduses ning muud sätted” (Kreeka Valitsuse Teataja A 260).

16

(17)  Seaduse nr 3446/2006 artikkel 28 (Kreeka Valitsuse Teataja A 49, 10.3.2006).

17

(18)  Seaduse nr 3492/2006 artikkel 35b (Kreeka Valitsuse Teataja A 210, 5.10.2006).

18

(19)  Euroopa Kohtu 17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-295/97: Industrie Aeronautiche e Meccaniche Rinaldo Piaggio SpA vs. International Factors Italia SpA (Ifitalia).

19

vs

(20)  Ametisaladusega hõlmatud teave.

20

(21)  EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3.

21

(22)  Seevastu on tema põhikonkurent siseturul, äriühing Aegena Airlines, oma aktsiakapitali pidevalt suurendanud.

22

(23)  Euroopa Kohtu 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-256/97: DM Transport, EKL 1999, lk I–3913, punkt 19.

23

(24)  Euroopa Kohtu 12. oktoobri 2000. aasta otsus kohtuasjas C-480/98: Hispaania vs. komisjon (Magefesa), EKL 2000, lk I-8717 ning 14. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-276/02: Hispaania vs. komisjon, EKL 2004, lk I-8091.

24

vs.

vs.

(25)  Vt joonealune märkus 23.

25

(26)  Esimese Astme Kohtu 21. oktoobri 2004. aasta otsus kohtuasjas Τ-36/99: Lenzing AG vs. komisjon, EKL 2004, lk II–3597, punktid 131, 136, 138 ja 146.

26

vs.

(27)  Euroopa Kohtu 14. septembri 2004. aasta otsus kohtuasjas C-276/02: Hispaania vs. komisjon.

27

vs

(28)  Euroopa Kohtu 14. oktoobri 1987. aasta otsus kohtuasjas C-248/84: Saksamaa vs. komisjon, EKL 1987, lk 4013, punkt 17.

28

vs.

(29)  Vt põhjendus 8.

29

(30)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

30

(31)  EasyJet peab ühendust Ateena, Kérkyra, Mýkonose, Rhodose, Irákleio ja Thessaloníkiga (vt http://www.easyjet.com).

31

(32)  Germanwings peab ühendust Ateena, Kérkyra, Kavála, Mykonose, Rhodose, Irákleio ja Thessaloníkiga (vt http://www.aia.gr).

32

(33)  Air Berlin peab ühendust Ateena, Kérkyra, Kavála, Mýkonose, Rhodose, Irákleio, Thessaloníki, Vólose, Préveza, Zákynthose, Santorini, Kosi, Sámose, Kárpathose ja Lesbosega (vt http//www.aia.gr).

33

(34)  Seaduse nr 3518/2006 sätted on toodud Kreeka Vabariigi 11. veebruari 2008. aasta vastuse punktis 75.

34

(35)  Hõlmab muud kinnipeetavat maksu kui allpool tabelis esitatud ajavahemike eest makstavat kinnipeetavat maksu.

35

(36)  Vt joonealune märkus 5.

36

(37)  Vt joonealune märkus 6.

37

(38)  Seaduse nr 1846/1951 artikkel 11.

38

(39)  Seadus nr 2676/1999.

39

(40)  Vt muu hulgas Euroopa Kohtu 23. veebruari 1961. aasta otsus kohtuasjas 30/59: De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. ESTÜ Ülemamet, EKL 1961, lk 1; Euroopa Kohtu 15. märtsi 1994. aasta otsus kohtuasjas C-387/92: Banco Exterior de Espańa, EKL 1994, lk I-877, punkt 13; Euroopa Kohtu 26. septembri 1996. aasta otsus kohtuasjas C-241/94, Prantsusmaa vs. komisjon, EKL 1996, lk I-4551, punkt 34 ja Euroopa Kohtu 29. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-256/97: DM Transport, EKL 1999, lk I-3913, punkt 19.

40

vs.

vs.

(41)  Euroopa Kohtu 15. märtsi 1994. aasta otsus kohtuasjas C-387/92: Banco Exterior de Espańa vs. Ayuntamiento de Valencia, EKL 1994, lk I-877, punkt 13; Euroopa Kohtu 1. detsembri 1998. aasta otsus kohtuasjas C-200/97: Ecotrade Srl vs. Altiforni e Ferriere di Servola SpA, EKL 1998, lk I-7907, punkt 34.

41

vs.

vs.

(42)  Euroopa Kohtu 7. mai 1998. aasta otsus liidetud kohtuasjades C-52/97–C-54/97: Viscido jt vs. Ente Poste Italiane, EKL 1998, lk I-2629, punkt 13.

42

vs.

(43)  Otsus kohtuasjas C-200/97, vt joonealune märkus 40.

43

(44)  Euroopa Kohtu 17. juuni 1999. aasta otsus kohtuasjas C-295/97: Rinaldo Piaggio (punkt 43).

44

(45)  Aastateks 2000–2006, EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9, aastateks 2007–2013, ELT C 54, 4.3.2006, lk 13.

45

(46)  „EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamine lennundussektorile antava riigiabi korral” (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5) ning „Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta” (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

46

(47)  Vt joonealune märkus 45.

47

(48)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

48

(49)  ELT L 82, 25.3.2008, lk 1.

49

---