# Euroopan unionin C 393/2012

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2012.393.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 393 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 55. vuosikerta19. joulukuuta 2012 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2012.393.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 393

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

55. vuosikerta19. joulukuuta 2012

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2012/C 393/01 | Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, lukutaidosta | 1 |
| 2012/C 393/02 | Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, koulutuksesta Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä – koulutuksen vaikutus talouden elpymiseen, kasvuun ja työllisyyteen | 5 |
| 2012/C 393/03 | Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, kulttuurialan yhteishallinnasta | 8 |
| 2012/C 393/04 | Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, eurooppalaisesta strategiasta internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta | 11 |
| 2012/C 393/05 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumisesta ja sosiaalisesta osallisuudesta | 15 |
| 2012/C 393/06 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, urheilupoliittisen päätöksenteon näyttöpohjan vahvistamisesta | 20 |
| 2012/C 393/07 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä | 22 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2012/C 393/01

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, lukutaidosta

1

2012/C 393/02

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, koulutuksesta Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä – koulutuksen vaikutus talouden elpymiseen, kasvuun ja työllisyyteen

5

2012/C 393/03

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, kulttuurialan yhteishallinnasta

8

2012/C 393/04

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, eurooppalaisesta strategiasta internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta

11

2012/C 393/05

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumisesta ja sosiaalisesta osallisuudesta

15

2012/C 393/06

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, urheilupoliittisen päätöksenteon näyttöpohjan vahvistamisesta

20

2012/C 393/07

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä

22

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 19.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 393/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 393/1

---

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, lukutaidosta

2012/C 393/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON:

| 1. | Neuvoston 12. toukokuuta 2009 antamat päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (1), joissa asetettiin tavoitteeksi, että vuoteen 2020 mennessä perustaidoissa, kuten lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä heikosti menestyvien osuuden olisi oltava alle 15 prosenttia. |
| --- | --- |

1.

Neuvoston 12. toukokuuta 2009 antamat päätelmät eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) (1), joissa asetettiin tavoitteeksi, että vuoteen 2020 mennessä perustaidoissa, kuten lukemisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä heikosti menestyvien osuuden olisi oltava alle 15 prosenttia.

| 2. | Neuvoston 20. joulukuuta 2011 antaman päätöslauselman uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta (2), jonka tavoitteena on parantaa aikuisten luku-, kirjoitus- ja laskutaitoa sekä tarjota nykyistä laajemmin koulutusta niille eurooppalaisille, joilla on matala osaamistaso. |
| --- | --- |

2.

Neuvoston 20. joulukuuta 2011 antaman päätöslauselman uudistetusta eurooppalaisesta aikuiskoulutusohjelmasta (2), jonka tavoitteena on parantaa aikuisten luku-, kirjoitus- ja laskutaitoa sekä tarjota nykyistä laajemmin koulutusta niille eurooppalaisille, joilla on matala osaamistaso.

PALAUTTAA MIELEEN ERITYISESTI:

Neuvoston 19. marraskuuta 2010 antamat päätelmät perustaitojen parantamisesta 2000-luvun koulua koskevan eurooppalaisen yhteistyön puitteissa (3), joissa vahvistettiin jäsenvaltioiden sitoutuvan uudistuksissaan opinto-ohjelmien suunnitteluun sekä edistämään lukutaitoa koko opetusohjelman ajan, kaikilla koulutuksen tasoilla; edistämään kiinnostusta lukemiseen, erityisesti poikien keskuudessa; tarkastelemaan uusien teknologioiden vaikutusta lasten lukemiseen näiden teknologioiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi oppimisen uusissa muodoissa; tukemaan paremmin lukemisvaikeuksista kärsiviä ja maahanmuuttajataustaisia oppilaita; parantamaan lukutaidon opetukseen liittyvää opettajankoulutusta ja koulun ilmapiiriä tässä suhteessa.

ANTAA SEURAAVAN MÄÄRITELMÄN:

Lukutaito käsittää lukemiseen ja kirjoittamiseen liittyviä taitoja, jotka auttavat ymmärtämään, käyttämään ja arvioimaan kriittisesti tiedon erilaisia muotoja, kuten kirjoitettuja, painettuja ja sähköisiä tekstejä ja kuvia, perustasolla, toiminnallisella tasolla ja monitasoisesti (4).

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE:

EU:n lukutaidon korkean tason asiantuntijatyöryhmän raportin (5), jossa esitellään lukutaidon tila EU:ssa ja kehotetaan toimiin lukutaidon tason parantamiseksi koko EU:ssa.

OTTAA HUOMIOON:

Puheenjohtajavaltion järjestämän konferenssin ”Literacy for All”, joka pidettiin Nikosiassa 5. ja 6. syyskuuta 2012 ja jossa korkean tason työryhmän raportin tulokset esiteltiin ensi kertaa,

sekä epävirallisen ministerikokouksen, joka pidettiin Nikosiassa 4. ja 5. lokakuuta 2012 ja jossa EU:n opetusministerit keskustelivat lukutaitoon liittyvistä kysymyksistä.

PANEE MERKILLE SEURAAVAA:

| 1. | Lukutaito on keskeinen taito elämässä ja antaa yksilölle voimavaroja kehittää harkintaansa, suullista ilmaisuaan, kriittistä ajatteluaan ja empatiaa. Lukutaito edistää henkilökohtaista kehitystä, antaa itseluottamusta, tukee identiteettiä ja auttaa osallistumaan täysipainoisesti digitaaliyhteiskuntaan ja osaamistalouteen ja -yhteiskuntaan. |
| --- | --- |

1.

Lukutaito on keskeinen taito elämässä ja antaa yksilölle voimavaroja kehittää harkintaansa, suullista ilmaisuaan, kriittistä ajatteluaan ja empatiaa. Lukutaito edistää henkilökohtaista kehitystä, antaa itseluottamusta, tukee identiteettiä ja auttaa osallistumaan täysipainoisesti digitaaliyhteiskuntaan ja osaamistalouteen ja -yhteiskuntaan.

| 2. | Alhainen lukutaidon taso hidastaa talouskasvua ja heikentää sen kestävyyttä. Se, että EU saavuttaisi tavoitteensa, eli lukemisessa heikosti menestyvien 15-vuotiaiden osuus saataisiin pudotettua alle 15 prosentin, voi hyödyttää huomattavasti jäsenvaltioiden taloutta. |
| --- | --- |

2.

Alhainen lukutaidon taso hidastaa talouskasvua ja heikentää sen kestävyyttä. Se, että EU saavuttaisi tavoitteensa, eli lukemisessa heikosti menestyvien 15-vuotiaiden osuus saataisiin pudotettua alle 15 prosentin, voi hyödyttää huomattavasti jäsenvaltioiden taloutta.

| 3. | Lukutaidon taso on pysynyt muuttumattomana useimmissa Euroopan maissa, ja jopa 1,1 miljoonan 15-vuotiaan (eli joka viidennen) lukutaito on riittämätön (6). |
| --- | --- |

3.

Lukutaidon taso on pysynyt muuttumattomana useimmissa Euroopan maissa, ja jopa 1,1 miljoonan 15-vuotiaan (eli joka viidennen) lukutaito on riittämätön (6).

| 4. | Lukutaito on avain kaikkeen muuhun oppimiseen. Alhaiseen lukutaidon tasoon puuttumalla voidaan tehokkaasti tarttua perussyihin, jotka johtavat koulun keskeyttämiseen, työttömyyteen ja matalan osaamistason henkilöiden vähäiseen osallistumiseen elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

4.

Lukutaito on avain kaikkeen muuhun oppimiseen. Alhaiseen lukutaidon tasoon puuttumalla voidaan tehokkaasti tarttua perussyihin, jotka johtavat koulun keskeyttämiseen, työttömyyteen ja matalan osaamistason henkilöiden vähäiseen osallistumiseen elinikäiseen oppimiseen.

| 5. | Digitoinnin lisääntyminen asettaa lukutaidolle vieläkin korkeampia vaatimuksia. Tekstejä on osattava arvioida kriittisesti, on pystyttävä käsittelemään monimuotoisia tekstejä, tulkitsemaan kuvia ja vertailemaan ja yhdistelemään erillisiä tietopalasia. Lisäksi sosiaalisen median verkostot ovat lisänneet kirjoitustaidon merkitystä ja näkyvyyttä. |
| --- | --- |

5.

Digitoinnin lisääntyminen asettaa lukutaidolle vieläkin korkeampia vaatimuksia. Tekstejä on osattava arvioida kriittisesti, on pystyttävä käsittelemään monimuotoisia tekstejä, tulkitsemaan kuvia ja vertailemaan ja yhdistelemään erillisiä tietopalasia. Lisäksi sosiaalisen median verkostot ovat lisänneet kirjoitustaidon merkitystä ja näkyvyyttä.

| 6. | Kaikissa Euroopan maissa on havaittavissa huomattavia eroja sosioekonomisesti etuoikeutettujen ja huono-osaisten oppilaiden oppimistuloksissa. Monissa EU-maissa sosiaaliselta asemaltaan alimpaan kvartiiliin kuuluvat opiskelijat ovat ylimmästä kvartiilista yli kaksi ja jopa kolme vuotta jäljessä, ja muutamissa maissa huono-osaisia opiskelijoita voidaan pitää toiminnallisesti lukutaidottomina jo 15-vuoden iässä. |
| --- | --- |

6.

Kaikissa Euroopan maissa on havaittavissa huomattavia eroja sosioekonomisesti etuoikeutettujen ja huono-osaisten oppilaiden oppimistuloksissa. Monissa EU-maissa sosiaaliselta asemaltaan alimpaan kvartiiliin kuuluvat opiskelijat ovat ylimmästä kvartiilista yli kaksi ja jopa kolme vuotta jäljessä, ja muutamissa maissa huono-osaisia opiskelijoita voidaan pitää toiminnallisesti lukutaidottomina jo 15-vuoden iässä.

| 7. | 15-vuotiaiden poikien ja tyttöjen välinen ero lukemisessa on merkittävä ja se on kasvamassa. Ero vastaa noin yhtä vuotta, ja syynä on motivaation puute. |
| --- | --- |

7.

15-vuotiaiden poikien ja tyttöjen välinen ero lukemisessa on merkittävä ja se on kasvamassa. Ero vastaa noin yhtä vuotta, ja syynä on motivaation puute.

| 8. | Ammattikoulutuksen alalla ei kaikissa tapauksissa tueta riittävästi perustaitojen parantamista eikä tuoda esille lukutaidon merkitystä ammattipätevyyden kannalta, |
| --- | --- |

8.

Ammattikoulutuksen alalla ei kaikissa tapauksissa tueta riittävästi perustaitojen parantamista eikä tuoda esille lukutaidon merkitystä ammattipätevyyden kannalta,

JA ON YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:

| 1. | Lukutaito ei liity ainoastaan koulutukseen, vaan se on myös henkilökohtainen, taloudellinen, kulttuurinen ja sosiaalinen kysymys. Tästä syystä, ja laajan yhteisvastuun luomiseksi kaikkiin lukutaidon parantamiseen tähtääviin aloitteisiin on saatava mukaan useita yhteiskunnallisia toimijoita – mukaan lukien yritykset, tiedotusvälineet, kansalaisjärjestöt, työmarkkinaosapuolet, epävirallisen oppimisen tarjoajat, kulttuurilaitokset sekä paikallistason sosiaali-, työllisyys- ja terveyspalvelut. |
| --- | --- |

1.

Lukutaito ei liity ainoastaan koulutukseen, vaan se on myös henkilökohtainen, taloudellinen, kulttuurinen ja sosiaalinen kysymys. Tästä syystä, ja laajan yhteisvastuun luomiseksi kaikkiin lukutaidon parantamiseen tähtääviin aloitteisiin on saatava mukaan useita yhteiskunnallisia toimijoita – mukaan lukien yritykset, tiedotusvälineet, kansalaisjärjestöt, työmarkkinaosapuolet, epävirallisen oppimisen tarjoajat, kulttuurilaitokset sekä paikallistason sosiaali-, työllisyys- ja terveyspalvelut.

| 2. | Lukemiseen kannustavan ja lukutaitoa parantavan lukemiselle myönteisen ympäristön luominen edellyttää monipuolisen lukumateriaalin parempaa saatavuutta kouluissa, kirjastoissa ja mediakeskuksissa, mutta myös epätavallisissa ympäristöissä sekä kodeissa, mikä edellyttää, että perheiden tukemista jo lasten varhaislapsuudesta alkaen. Vanhempia on valistettava tästä painottaen heidän ratkaisevan tärkeää rooliaan lasten lukutaidon parantamisessa sekä lukuinnostuksen ja -harrastuksen tukemisessa niin varhaislapsuudessa kuin lapsen koko koulun käynnin ajan. |
| --- | --- |

2.

Lukemiseen kannustavan ja lukutaitoa parantavan lukemiselle myönteisen ympäristön luominen edellyttää monipuolisen lukumateriaalin parempaa saatavuutta kouluissa, kirjastoissa ja mediakeskuksissa, mutta myös epätavallisissa ympäristöissä sekä kodeissa, mikä edellyttää, että perheiden tukemista jo lasten varhaislapsuudesta alkaen. Vanhempia on valistettava tästä painottaen heidän ratkaisevan tärkeää rooliaan lasten lukutaidon parantamisessa sekä lukuinnostuksen ja -harrastuksen tukemisessa niin varhaislapsuudessa kuin lapsen koko koulun käynnin ajan.

| 3. | On välttämätöntä lisätä niiden toimenpiteiden vaikuttavuutta, joita jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla toteutetaan lasten ja aikuisten, erityisesti sosioekonomiselta taustaltaan heikommassa asemassa olevien lukutaidon parantamiseksi. On olemassa näyttöä siitä, että perheille suunnatut lukutaito-ohjelmat ovat kustannustehokkaita ja erittäin hyödyllisiä. |
| --- | --- |

3.

On välttämätöntä lisätä niiden toimenpiteiden vaikuttavuutta, joita jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla toteutetaan lasten ja aikuisten, erityisesti sosioekonomiselta taustaltaan heikommassa asemassa olevien lukutaidon parantamiseksi. On olemassa näyttöä siitä, että perheille suunnatut lukutaito-ohjelmat ovat kustannustehokkaita ja erittäin hyödyllisiä.

| 4. | Osallistuminen pätevän henkilöstön ohjauksessa tapahtuvaan korkealaatuiseen varhaiskasvatukseen, joka perustuu leikkiin ja tarjoaa kieltä kehittäviä ja kielellisiä virikkeitä, on ehdottoman tärkeä tekijä, joka kaventaa sosioekonomisia eroja ja antaa lapselle tukevan perustan myöhempää elämää varten. |
| --- | --- |

4.

Osallistuminen pätevän henkilöstön ohjauksessa tapahtuvaan korkealaatuiseen varhaiskasvatukseen, joka perustuu leikkiin ja tarjoaa kieltä kehittäviä ja kielellisiä virikkeitä, on ehdottoman tärkeä tekijä, joka kaventaa sosioekonomisia eroja ja antaa lapselle tukevan perustan myöhempää elämää varten.

| 5. | Varhaiskasvattajilla ja luokanopettajilla tulisi olla tarvittava pätevyys kieli- ja oppimisvaikeuksien havaitsemiseksi ja korjaamiseksi varhaisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

5.

Varhaiskasvattajilla ja luokanopettajilla tulisi olla tarvittava pätevyys kieli- ja oppimisvaikeuksien havaitsemiseksi ja korjaamiseksi varhaisessa vaiheessa.

| 6. | Luokanopettajien pedagogista pätevyyttä lukemisen ja kirjoittamisen opettamisessa, muun muassa tieto- ja viestintäteknologian pedagogisessa käytössä, on tarvittaessa vahvistettava. Lisäksi edistymistä voidaan entisestään lujittaa ja kehittää, jos ylemmän perusasteen ja toisen asteen opettajille tarjotaan kaikissa aineissa tukea luku- ja kirjoitustaidon opettamisessa ja edistetään tarvittaessa asiantuntijoiden neuvojen saatavuutta. |
| --- | --- |

6.

Luokanopettajien pedagogista pätevyyttä lukemisen ja kirjoittamisen opettamisessa, muun muassa tieto- ja viestintäteknologian pedagogisessa käytössä, on tarvittaessa vahvistettava. Lisäksi edistymistä voidaan entisestään lujittaa ja kehittää, jos ylemmän perusasteen ja toisen asteen opettajille tarjotaan kaikissa aineissa tukea luku- ja kirjoitustaidon opettamisessa ja edistetään tarvittaessa asiantuntijoiden neuvojen saatavuutta.

| 7. | Koulutusjärjestelmissä ei ole täysin hyödynnetty uusien teknologioiden vaikutusta lukutaitoon. Opetusmateriaalien ja -menetelmien tarkistaminen digitoinnin lisääntyessä sekä opettajien tukeminen uusien opetusmenetelmien käytössä voi lisätä oppijoiden motivaatiota. |
| --- | --- |

7.

Koulutusjärjestelmissä ei ole täysin hyödynnetty uusien teknologioiden vaikutusta lukutaitoon. Opetusmateriaalien ja -menetelmien tarkistaminen digitoinnin lisääntyessä sekä opettajien tukeminen uusien opetusmenetelmien käytössä voi lisätä oppijoiden motivaatiota.

| 8. | Äskettäin saapuneiden maahanmuuttajalasten ja -aikuisten asuinmaan kielen tai kielten kieli- ja lukutaidon arviointia sekä tällaisille ryhmille tarjottavaa yksilöllisempää tukea olisi edistettävä. Myös äidinkielen oppimista voidaan tukea, jos se katsotaan aiheelliseksi ja resurssit mahdollistavat sen. |
| --- | --- |

8.

Äskettäin saapuneiden maahanmuuttajalasten ja -aikuisten asuinmaan kielen tai kielten kieli- ja lukutaidon arviointia sekä tällaisille ryhmille tarjottavaa yksilöllisempää tukea olisi edistettävä. Myös äidinkielen oppimista voidaan tukea, jos se katsotaan aiheelliseksi ja resurssit mahdollistavat sen.

| 9. | Lukutaidon opetusohjelmien johdonmukaistamista, johon kuuluu lukutaidon valtavirtaistaminen koulujen opetussuunnitelmissa ja aikuisille suunnatun lukutaidon opetusohjelman kehittäminen, olisi tuettava ottamalla käyttöön selkeät ikään perustuvat standardit ja arviointivälineet sekä tehokas laadunvarmistus. |
| --- | --- |

9.

Lukutaidon opetusohjelmien johdonmukaistamista, johon kuuluu lukutaidon valtavirtaistaminen koulujen opetussuunnitelmissa ja aikuisille suunnatun lukutaidon opetusohjelman kehittäminen, olisi tuettava ottamalla käyttöön selkeät ikään perustuvat standardit ja arviointivälineet sekä tehokas laadunvarmistus.

| 10. | Aikuisväestön taitotasojen seurannan sekä yritysten, tiedotusvälineiden, kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten, kulttuurilaitosten sekä paikallistason sosiaali-, työllisyys- ja terveysviranomaisten osallistumisen tulisi muodostaa perusta strategioille, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta lukutaitoon liittyvistä ongelmista koko yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

10.

Aikuisväestön taitotasojen seurannan sekä yritysten, tiedotusvälineiden, kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten, kulttuurilaitosten sekä paikallistason sosiaali-, työllisyys- ja terveysviranomaisten osallistumisen tulisi muodostaa perusta strategioille, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta lukutaitoon liittyvistä ongelmista koko yhteiskunnassa.

| 11. | Aikuisten lukutaitoa edistävien palvelujen monipuolistaminen ja niiden laadun parantaminen edellyttää aikuisten lukutaidon opettajille räätälöityä pedagogista koulutusta; opetusohjelmaa, joka on tiiviisti sidoksissa työn kannalta tärkeisiin taitoihin ja jota tuetaan asianmukaisin oppimateriaalein, riittävän pituisia ja intensiivisiä kursseja sekä tieto- ja viestintäteknistä tukea ja arviointimenetelmiä. |
| --- | --- |

11.

Aikuisten lukutaitoa edistävien palvelujen monipuolistaminen ja niiden laadun parantaminen edellyttää aikuisten lukutaidon opettajille räätälöityä pedagogista koulutusta; opetusohjelmaa, joka on tiiviisti sidoksissa työn kannalta tärkeisiin taitoihin ja jota tuetaan asianmukaisin oppimateriaalein, riittävän pituisia ja intensiivisiä kursseja sekä tieto- ja viestintäteknistä tukea ja arviointimenetelmiä.

KEHOTTAA NÄIN OLLEN JÄSENVALTIOITA:

| 1. | Varmistamaan tehokkaan tietopohjan seurannan ja tiedonkeruun avulla käyttäen mahdollisimman tehokkaasti olemassa olevia resursseja, kuten PISA- ja PIAAC-tutkimuksia (Programme for the International Assessment of Adult Competencies, Kansainvälinen aikuistutkimus). |
| --- | --- |

1.

Varmistamaan tehokkaan tietopohjan seurannan ja tiedonkeruun avulla käyttäen mahdollisimman tehokkaasti olemassa olevia resursseja, kuten PISA- ja PIAAC-tutkimuksia (Programme for the International Assessment of Adult Competencies, Kansainvälinen aikuistutkimus).

| 2. | Kehittämään osana laajempia taitopohjastrategioita lukutaidon parantamiseen sovellettavia lähestymistapoja, joissa yhdistyvät kaikkien asiaankuuluvien, niin koulutusalan kuin muidenkin alojen toimijoiden, organisaatioiden ja viranomaisten panokset, sekä tarvittaessa vahvistamaan lukutaitoon liittyvää yhteistyötä paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten, työmarkkinaosapuolten sekä opettajien, vanhempien ja aikuisopiskelijoiden edustajien kesken. |
| --- | --- |

2.

Kehittämään osana laajempia taitopohjastrategioita lukutaidon parantamiseen sovellettavia lähestymistapoja, joissa yhdistyvät kaikkien asiaankuuluvien, niin koulutusalan kuin muidenkin alojen toimijoiden, organisaatioiden ja viranomaisten panokset, sekä tarvittaessa vahvistamaan lukutaitoon liittyvää yhteistyötä paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten, työmarkkinaosapuolten sekä opettajien, vanhempien ja aikuisopiskelijoiden edustajien kesken.

| 3. | Kannustamaan laajapohjaisten valistustoimien käyttöönottoon, jotta lukutaitokysymys pysyisi julkisuudessa ja jotta heikkoon lukutaitoon liittyvät tabut voitaisiin rikkoa kaikenikäisten henkilöiden osalta. Erityisesti työnantajat olisi saatava huomaamaan ne motivaatiota lisäävät ja taloudelliset edut, joita saavutetaan työntekijöiden lukutaitoa parantamalla, ja heitä voitaisiin rohkaista ryhtymään asianmukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

3.

Kannustamaan laajapohjaisten valistustoimien käyttöönottoon, jotta lukutaitokysymys pysyisi julkisuudessa ja jotta heikkoon lukutaitoon liittyvät tabut voitaisiin rikkoa kaikenikäisten henkilöiden osalta. Erityisesti työnantajat olisi saatava huomaamaan ne motivaatiota lisäävät ja taloudelliset edut, joita saavutetaan työntekijöiden lukutaitoa parantamalla, ja heitä voitaisiin rohkaista ryhtymään asianmukaisiin toimiin.

| 4. | Edistämään perheille suunnattujen lukutaito-ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista erityisesti sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien perheiden osalta, jotta vanhempia ja muita perheenjäseniä tuettaisiin sekä oman että lastensa lukutaidon parantamisessa. |
| --- | --- |

4.

Edistämään perheille suunnattujen lukutaito-ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista erityisesti sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien perheiden osalta, jotta vanhempia ja muita perheenjäseniä tuettaisiin sekä oman että lastensa lukutaidon parantamisessa.

| 5. | Edistämään laadukkaan varhaiskasvatuksen yleistä ja tasapuolista saatavuutta, mikä vaikuttaa olennaisesti sosioekonomisten erojen kaventumiseen. |
| --- | --- |

5.

Edistämään laadukkaan varhaiskasvatuksen yleistä ja tasapuolista saatavuutta, mikä vaikuttaa olennaisesti sosioekonomisten erojen kaventumiseen.

| 6. | Seuraamaan oppijoiden motivaation tukemiseksi opetusmateriaalien ja -menetelmien kehittymistä digitoinnin lisääntyessä ja hyödyntämään entistä enemmän epävirallisen oppimisen resursseja. Edistämään kouluissa käytettävien ohjelmistojen kehittämistä, jotta opettajia autettaisiin keksimään lukutaitoa parantavia uusia lähestymistapoja. |
| --- | --- |

6.

Seuraamaan oppijoiden motivaation tukemiseksi opetusmateriaalien ja -menetelmien kehittymistä digitoinnin lisääntyessä ja hyödyntämään entistä enemmän epävirallisen oppimisen resursseja. Edistämään kouluissa käytettävien ohjelmistojen kehittämistä, jotta opettajia autettaisiin keksimään lukutaitoa parantavia uusia lähestymistapoja.

| 7. | Kannustamaan selkeiden ohjeiden laatimiseen taidoista, joita opettajat tarvitsevat voidakseen opettaa lukemista ja kirjoittamista sekä kouluissa että aikuisopiskelijoille, ja edistämään erityistarpeisiin mukautettuja yksilöllisiä opetusmalleja. |
| --- | --- |

7.

Kannustamaan selkeiden ohjeiden laatimiseen taidoista, joita opettajat tarvitsevat voidakseen opettaa lukemista ja kirjoittamista sekä kouluissa että aikuisopiskelijoille, ja edistämään erityistarpeisiin mukautettuja yksilöllisiä opetusmalleja.

| 8. | Kohottamaan opettajien tietoisuutta ja tietoja lukutaidon oppimisen ja opettamisen teoreettisista perusteista, jotta he pystyvät havaitsemaan ja käsittelemään oppilaidensa luku- ja kirjoitusvaikeudet, sekä edistämään asiantuntijaneuvojen ja tarvittaessa erityisopettajien tarjoaman tuen saatavuutta. |
| --- | --- |

8.

Kohottamaan opettajien tietoisuutta ja tietoja lukutaidon oppimisen ja opettamisen teoreettisista perusteista, jotta he pystyvät havaitsemaan ja käsittelemään oppilaidensa luku- ja kirjoitusvaikeudet, sekä edistämään asiantuntijaneuvojen ja tarvittaessa erityisopettajien tarjoaman tuen saatavuutta.

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| 1. | Raportoimaan seuraavassa, vuonna 2015 annettavassa neuvoston ja komission yhteisessä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita koskevassa raportissa (ET 2020) toimista, joita ne ovat siihen mennessä toteuttaneet lukutaidon parantamiseksi kussakin ikäryhmässä, ja tarvittaessa toimien vaikutuksista. |
| --- | --- |

1.

Raportoimaan seuraavassa, vuonna 2015 annettavassa neuvoston ja komission yhteisessä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisia puitteita koskevassa raportissa (ET 2020) toimista, joita ne ovat siihen mennessä toteuttaneet lukutaidon parantamiseksi kussakin ikäryhmässä, ja tarvittaessa toimien vaikutuksista.

| 2. | Käyttämään kaikkia nykyiseen elinikäisen oppimisen ohjelmaan ja tulevaan EU:n koulutusalan ohjelmaan kuuluvia toimia sekä Euroopan sosiaalirahaston resursseja tukeakseen ja levittääkseen innovatiivisia toimintamalleja lukutaidon parantamiseksi kaikkialla EU:ssa ja vahvistaakseen tulevan päätöksenteon tietopohjaa. Tukemaan tulevan EU:n koulutusohjelman puitteissa lukutaitoon liittyviä strategisempia ja monialaisempia toimia edistääkseen innovointia ja parantaakseen toimintapolitiikan vaikuttavuutta, tämän vaikuttamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen tuloksiin. |
| --- | --- |

2.

Käyttämään kaikkia nykyiseen elinikäisen oppimisen ohjelmaan ja tulevaan EU:n koulutusalan ohjelmaan kuuluvia toimia sekä Euroopan sosiaalirahaston resursseja tukeakseen ja levittääkseen innovatiivisia toimintamalleja lukutaidon parantamiseksi kaikkialla EU:ssa ja vahvistaakseen tulevan päätöksenteon tietopohjaa. Tukemaan tulevan EU:n koulutusohjelman puitteissa lukutaitoon liittyviä strategisempia ja monialaisempia toimia edistääkseen innovointia ja parantaakseen toimintapolitiikan vaikuttavuutta, tämän vaikuttamatta seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevien neuvottelujen tuloksiin.

| 3. | Varmistamaan tarvittaessa, että lukutaitokysymyksiä käsitellään riittävällä tavalla Eurooppa 2020 -prosessissa. |
| --- | --- |

3.

Varmistamaan tarvittaessa, että lukutaitokysymyksiä käsitellään riittävällä tavalla Eurooppa 2020 -prosessissa.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

| 1. | Tukemaan lukutaitokysymyksiin liittyvää eurooppalaista yhteistyötä erityisesti kehittämällä jäsenvaltioissa tällä alalla toimivien organisaatioiden eurooppalaista verkostoa tavoitteena edistää valtioiden välistä yhteistyötä ja tukea kansallisten lukutaitoa koskevien politiikkojen kehittämistä sekä järjestämään yhdessä asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden kanssa Eurooppa rakastaa lukemista -viikon, jonka tavoitteena on lisätä yleistä valveutuneisuutta lukutaidon merkityksestä kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

1.

Tukemaan lukutaitokysymyksiin liittyvää eurooppalaista yhteistyötä erityisesti kehittämällä jäsenvaltioissa tällä alalla toimivien organisaatioiden eurooppalaista verkostoa tavoitteena edistää valtioiden välistä yhteistyötä ja tukea kansallisten lukutaitoa koskevien politiikkojen kehittämistä sekä järjestämään yhdessä asiasta kiinnostuneiden jäsenvaltioiden kanssa Eurooppa rakastaa lukemista -viikon, jonka tavoitteena on lisätä yleistä valveutuneisuutta lukutaidon merkityksestä kaikkialla EU:ssa.

| 2. | Esittämään vuonna 2013 raportin perustaitoja koskevasta poliittisesta yhteistyöstä, jossa hahmotellaan tehokkaita toimintamalleja lukemisessa ja kirjoittamisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä heikosti menestyvien osuuden vähentämiseksi kaikissa elinikäisen oppimisen vaiheissa ja korostetaan sekä luku- että kirjoitustaidon merkitystä. |
| --- | --- |

2.

Esittämään vuonna 2013 raportin perustaitoja koskevasta poliittisesta yhteistyöstä, jossa hahmotellaan tehokkaita toimintamalleja lukemisessa ja kirjoittamisessa, matematiikassa ja luonnontieteissä heikosti menestyvien osuuden vähentämiseksi kaikissa elinikäisen oppimisen vaiheissa ja korostetaan sekä luku- että kirjoitustaidon merkitystä.

| 3. | Varmistamaan, että komission aloitteissa, jotka liittyvät tieto- ja viestintätekniikan käyttöön koulutuksessa, samoin kuin nuorisoalalla toteutettavissa aloitteissa, käsitellään täysipainoisesti digitalisaatioon ja uusiin teknologioihin liittyviä haasteita ja mahdollisuuksia lukutaidon kannalta. |
| --- | --- |

3.

Varmistamaan, että komission aloitteissa, jotka liittyvät tieto- ja viestintätekniikan käyttöön koulutuksessa, samoin kuin nuorisoalalla toteutettavissa aloitteissa, käsitellään täysipainoisesti digitalisaatioon ja uusiin teknologioihin liittyviä haasteita ja mahdollisuuksia lukutaidon kannalta.

| 4. | Helpottamaan lukutaitoa parantavien politiikka-aloitteiden määrittelyä ja analysointia sekä niitä koskevien hyvien toimintatapojen jakamista kaikin asianmukaisin keinoin, mukaan lukien avoimen koordinointimenetelmän puitteissa käytettävissä olevat välineet ja Europa-verkkosivustolla olevat uudet lukutaitoa käsittelevät sivut. |
| --- | --- |

4.

Helpottamaan lukutaitoa parantavien politiikka-aloitteiden määrittelyä ja analysointia sekä niitä koskevien hyvien toimintatapojen jakamista kaikin asianmukaisin keinoin, mukaan lukien avoimen koordinointimenetelmän puitteissa käytettävissä olevat välineet ja Europa-verkkosivustolla olevat uudet lukutaitoa käsittelevät sivut.

| 5. | Käyttämään säännöllisesti julkaistavaa koulutusseuranta-asiakirjaa tarjotakseen vertailutietoja ja analyysejä edistymisestä kohti perustaitoja koskevaa ET 2020 -vertailuarvoa ja vahvistaakseen tietopohjaa lukutaitoa koskevalle poliittiselle päätöksenteolle. |
| --- | --- |

5.

Käyttämään säännöllisesti julkaistavaa koulutusseuranta-asiakirjaa tarjotakseen vertailutietoja ja analyysejä edistymisestä kohti perustaitoja koskevaa ET 2020 -vertailuarvoa ja vahvistaakseen tietopohjaa lukutaitoa koskevalle poliittiselle päätöksenteolle.

| 6. | Hyödyntämään OECD:n kanssa koulutusalalla tehtävää yhteistyötä koskevia uusia puitteita (7) kansallisen seurannan ja tiedonkeruun vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

6.

Hyödyntämään OECD:n kanssa koulutusalalla tehtävää yhteistyötä koskevia uusia puitteita (7) kansallisen seurannan ja tiedonkeruun vahvistamiseksi.

---

(1)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 1.

(3)  EUVL C 323, 30.11.2010, s. 11.

(4)  Perustason lukutaito: Lukija hallitsee kirjaimet, sanat ja tekstirakenteet, joita tarvitaan lukemiseen ja kirjoittamiseen tasolla, joka antaa itseluottamusta ja motivoi oppimaan lisää.

Toiminnallinen lukutaito: Kyky lukea ja kirjoittaa tasolla, jolla henkilö pystyy kehittämään itseään ja toimimaan yhteiskunnassa, kotona, koulussa ja työssä.

Monitasoinen lukutaito: Kyky käyttää lukutaitoa kirjallisen informaation tuottamiseen, ymmärtämiseen, tulkintaan ja kriittiseen arviointiin. Tämä antaa perustan digitaaliseen viestintään ja tietoisiin valintoihin talous-, terveys- yms. kysymyksissä.

(5)  http://ec.europa.eu/education/literacy/what-eu/high-level-group/documents/literacy-final-report_en.pdf

(6)  Tässä tekstissä riittämättömällä lukutaidolla tarkoitetaan PISA-tutkimuksen tason 1 tai heikompaa lukutaitoa, joka vastaa alkeellista lukutaitoa, kuten sanojen lukemista ja yksinkertaisten lauseiden kirjoittamista. Tällä tasolla oppilailla ei ole kykyä ymmärtää, verrata, luokitella, yhdistellä tai arvioida tietoa, käsitellä pitkiä, monimutkaisia, vaativia tai vieraita tekstejä, tehdä päättelyitä, oletuksia tai käsitellä tekstiä kriittisesti.

(7)  Kaikkien jäsenvaltioiden oikeus osallistua tämän organisaation toimintaan olisi varmistettava.

---

| 19.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 393/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 393/5

---

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, koulutuksesta Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä – koulutuksen vaikutus talouden elpymiseen, kasvuun ja työllisyyteen

2012/C 393/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON:

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklan,

Eurooppa 2020 -strategian sekä erityisesti vuotuisen kasvuselvityksen 2012 ja vuoden 2012 maakohtaiset suositukset,

eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista vuoteen 2020 saakka (ET 2020) annetut neuvoston päätelmät (1), joissa tavoitteena on ennen kaikkea tukea sellaisten koulutusjärjestelmien edelleen kehittämistä jäsenvaltioissa, joilla pyritään varmistamaan henkilökohtaisten, sosiaalisten ja ammatillisten mahdollisuuksien toteutuminen kaikkien kansalaisten kohdalla sekä kestävä taloudellinen hyvinvointi ja työllistettävyys, edistäen samalla demokraattisia arvoja, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, aktiivista kansalaisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua,

koulutuksen asemasta Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanossa 14. helmikuuta 2011 annetut neuvoston päätelmät (2),

OTTAA HUOMIOON:

eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (ET 2020) täytäntöönpanosta helmikuussa 2012 annetun neuvoston ja komission yhteisen raportin (3), jossa määritetään ET 2020:n hallinnon vahvistamiseen ja ET 2020 -prosessin vauhdittamiseen tähtääviä toimenpiteitä kasvua ja työllisyyttä koskevien Eurooppa 2020 -tavoitteiden tukemiseksi,

JA PITÄÄ MIELESSÄ:

| 1. | koulutuksesta ja Eurooppa 2020 -strategiasta Nikosiassa 4.–5. lokakuuta 2012 pidetyssä opetusministerien epävirallisessa kokouksessa käydyn keskustelun, |
| --- | --- |

1.

koulutuksesta ja Eurooppa 2020 -strategiasta Nikosiassa 4.–5. lokakuuta 2012 pidetyssä opetusministerien epävirallisessa kokouksessa käydyn keskustelun,

| 2. | syyskuun 17. päivänä 2012 järjestetyn kokeiluluonteisen koulutuspoliittisten ratkaisujen vertaisarvioinnin, jossa keskityttiin korkea-asteen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen kahtena niistä keskeisistä aloista, joiden merkitystä painotettiin vuoden 2012 EU-ohjausjakson aikana, |
| --- | --- |

2.

syyskuun 17. päivänä 2012 järjestetyn kokeiluluonteisen koulutuspoliittisten ratkaisujen vertaisarvioinnin, jossa keskityttiin korkea-asteen koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen kahtena niistä keskeisistä aloista, joiden merkitystä painotettiin vuoden 2012 EU-ohjausjakson aikana,

| 3. | lokakuun 18.–19. päivänä 2012 pidetyn eurooppalaisen koulutus- ja nuorisofoorumin yhteydessä käydyn julkisen keskustelun vuoden 2012 EU-ohjausjakson aikana esiin tulleista koulutuskysymyksistä, |
| --- | --- |

3.

lokakuun 18.–19. päivänä 2012 pidetyn eurooppalaisen koulutus- ja nuorisofoorumin yhteydessä käydyn julkisen keskustelun vuoden 2012 EU-ohjausjakson aikana esiin tulleista koulutuskysymyksistä,

| 4. | pyrkimykset parantaa empiiristä näyttöä ja analysointivalmiuksia koulutuksen seurantakatsauksen avulla, |
| --- | --- |

4.

pyrkimykset parantaa empiiristä näyttöä ja analysointivalmiuksia koulutuksen seurantakatsauksen avulla,

| 5. | koulutuskomitean ja työllisyyskomitean yhteisen teemakohtaisen arvioinnin järjestämisen 18. huhtikuuta 2012, |
| --- | --- |

5.

koulutuskomitean ja työllisyyskomitean yhteisen teemakohtaisen arvioinnin järjestämisen 18. huhtikuuta 2012,

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE:

koulutuksen avainroolin Eurooppa 2020 -strategiassa tuoden samalla painokkaasti esiin jäsenvaltioiden toimivallan kehittää ja panna täytäntöön uudistuksia koulutuksen alalla,

TOTEAA, ETTÄ:

| 1. | neuvoston 10. heinäkuuta 2012 antamissa koulutusalaan liittyvissä maakohtaisissa suosituksissa keskitytään erityisesti laadukkaan esiopetuksen ja kouluopetuksen saannin edistämiseen, koulun keskeyttäjien määrän vähentämiseen, nuorten koulutuksesta työmarkkinoille siirtymisen helpottamiseen, opetustulosten parantamiseen ja työmarkkinoiden tarpeisiin paremmin vastaavien taitojen tarjoamiseen, ammatillisen koulutuksen vahvistamiseen erityisesti työssä tapahtuvan koulutuksen ja oppisopimusten avulla, korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamiseen ja erityisesti keskeyttämisasteen alentamiseen sekä parempien koulutusmahdollisuuksien tarjoamiseen muita heikommassa asemassa oleville ryhmille, |
| --- | --- |

1.

neuvoston 10. heinäkuuta 2012 antamissa koulutusalaan liittyvissä maakohtaisissa suosituksissa keskitytään erityisesti laadukkaan esiopetuksen ja kouluopetuksen saannin edistämiseen, koulun keskeyttäjien määrän vähentämiseen, nuorten koulutuksesta työmarkkinoille siirtymisen helpottamiseen, opetustulosten parantamiseen ja työmarkkinoiden tarpeisiin paremmin vastaavien taitojen tarjoamiseen, ammatillisen koulutuksen vahvistamiseen erityisesti työssä tapahtuvan koulutuksen ja oppisopimusten avulla, korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamiseen ja erityisesti keskeyttämisasteen alentamiseen sekä parempien koulutusmahdollisuuksien tarjoamiseen muita heikommassa asemassa oleville ryhmille,

| 2. | vuosien 2010 ja 2011 välillä tapahtui rohkaisevaa, tosin epätasaista edistymistä kohti korkea-asteen tai sitä vastaavien opintojen suorittamista ja koulunkäynnin keskeyttämisastetta koskevaa EU:n yleistavoitetta, ja toteaa, että ponnisteluja on jatkettava, jotta tämä tavoite saavutetaan vuoteen 2020 mennessä, ottaen huomioon, että koulutusalan uudistusten toteuttaminen loppuun asti vie usein aikaa, |
| --- | --- |

2.

vuosien 2010 ja 2011 välillä tapahtui rohkaisevaa, tosin epätasaista edistymistä kohti korkea-asteen tai sitä vastaavien opintojen suorittamista ja koulunkäynnin keskeyttämisastetta koskevaa EU:n yleistavoitetta, ja toteaa, että ponnisteluja on jatkettava, jotta tämä tavoite saavutetaan vuoteen 2020 mennessä, ottaen huomioon, että koulutusalan uudistusten toteuttaminen loppuun asti vie usein aikaa,

ON YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, ETTÄ:

| 1. | tehokas ja riittävä investointi koulutuksen kaltaisiin kasvua edistäviin aloihin on niukkojenkin taloudellisten resurssien aikoina keskeinen vaikutustekijä talouden kehitykselle ja kilpailukyvylle, jotka puolestaan ovat olennaisia työpaikkojen luomisen kannalta, |
| --- | --- |

1.

tehokas ja riittävä investointi koulutuksen kaltaisiin kasvua edistäviin aloihin on niukkojenkin taloudellisten resurssien aikoina keskeinen vaikutustekijä talouden kehitykselle ja kilpailukyvylle, jotka puolestaan ovat olennaisia työpaikkojen luomisen kannalta,

| 2. | tehokas investointi koulutukseen voi olla vieläkin tärkeämpää taloudellisesti vaikeina aikoina ja nuorisotyöttömyyden ollessa korkealla tasolla. Kun kriisi on ohi, entistä suurempi määrä työhön pyrkiviä korkeatasoisia korkeakoulu- ja ammatillisen tutkinnon suorittaneita voi parantaa merkittävästi kasvunäkymiä, edistää innovointia ja auttaa ehkäisemään tulevia kriisejä, |
| --- | --- |

2.

tehokas investointi koulutukseen voi olla vieläkin tärkeämpää taloudellisesti vaikeina aikoina ja nuorisotyöttömyyden ollessa korkealla tasolla. Kun kriisi on ohi, entistä suurempi määrä työhön pyrkiviä korkeatasoisia korkeakoulu- ja ammatillisen tutkinnon suorittaneita voi parantaa merkittävästi kasvunäkymiä, edistää innovointia ja auttaa ehkäisemään tulevia kriisejä,

| 3. | sekä nuorten että aikuisten pätevyyttä ja ammattitaidon tasoa on monilla aloilla mukautettava jatkuvasti ja perusteellisesti talouden ja työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin; ihmisten työllistettävyyttä olisi siksi edistettävä sekä koulutusjärjestelmissä että työpaikoilla siten, että julkinen ja yksityinen sektori kantavat yhdessä vastuun elinikäisen oppimisen toteutumisesta, |
| --- | --- |

3.

sekä nuorten että aikuisten pätevyyttä ja ammattitaidon tasoa on monilla aloilla mukautettava jatkuvasti ja perusteellisesti talouden ja työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin; ihmisten työllistettävyyttä olisi siksi edistettävä sekä koulutusjärjestelmissä että työpaikoilla siten, että julkinen ja yksityinen sektori kantavat yhdessä vastuun elinikäisen oppimisen toteutumisesta,

| 4. | Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin pääsyn kannalta on ratkaisevan tärkeää valmentaa Euroopan kansalaisista motivoituneita ja itsenäisiä oppijoita, jotka kykenevät osaltaan edistämään kestävää talouskasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta pitkällä aikavälillä, |
| --- | --- |

4.

Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin pääsyn kannalta on ratkaisevan tärkeää valmentaa Euroopan kansalaisista motivoituneita ja itsenäisiä oppijoita, jotka kykenevät osaltaan edistämään kestävää talouskasvua ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta pitkällä aikavälillä,

| 5. | Koulutusjärjestelmien avulla olisi pyrittävä helpottamaan siirtymistä koulutuksesta työelämään, löytämään asianmukainen tasapaino teorian ja käytännön välillä ja tarvittaessa vahvistamaan yhteyksiä koulutuksen ja työmarkkinoiden välillä. Opetuksessa tulisi ottaa paremmin huomioon muuttuneet tilanteet, ja siihen olisi kuuluttava tarvittaessa käytännön koulutusta, joka voi osaltaan parantaa opiskelijoiden ja muiden oppijoiden työllistettävyyttä, |
| --- | --- |

5.

Koulutusjärjestelmien avulla olisi pyrittävä helpottamaan siirtymistä koulutuksesta työelämään, löytämään asianmukainen tasapaino teorian ja käytännön välillä ja tarvittaessa vahvistamaan yhteyksiä koulutuksen ja työmarkkinoiden välillä. Opetuksessa tulisi ottaa paremmin huomioon muuttuneet tilanteet, ja siihen olisi kuuluttava tarvittaessa käytännön koulutusta, joka voi osaltaan parantaa opiskelijoiden ja muiden oppijoiden työllistettävyyttä,

| 6. | koulutussektorille tulisi, myös ministeritasolla, antaa keskeisempi rooli niin koulutukseen liittyvien yhteisten lähestymistapojen ja tavoitteiden määrittelyssä kuin Eurooppa 2020 -strategian mukaisen EU-ohjausjakson koulutukseen liittyvien osien täytäntöönpanossakin:






  a. | käymällä neuvostossa keskusteluja EU-ohjausjaksoon liittyvistä kysymyksistä, |
| --- | --- | --- |

6.

koulutussektorille tulisi, myös ministeritasolla, antaa keskeisempi rooli niin koulutukseen liittyvien yhteisten lähestymistapojen ja tavoitteiden määrittelyssä kuin Eurooppa 2020 -strategian mukaisen EU-ohjausjakson koulutukseen liittyvien osien täytäntöönpanossakin:

a.

käymällä neuvostossa keskusteluja EU-ohjausjaksoon liittyvistä kysymyksistä,

| b. | edistämällä koulutuskomitean ja työllisyyskomitean ja muiden asiaankuuluvien komiteoiden välistä yhteistyötä, |
| --- | --- |

b.

edistämällä koulutuskomitean ja työllisyyskomitean ja muiden asiaankuuluvien komiteoiden välistä yhteistyötä,

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA:

| 1. | kehittämään ja toteuttamaan kansallisten ja alueellisten painopisteiden ja tarpeiden mukaisesti uudistuksia, joiden tarkoituksena on ratkaista maakohtaisissa suosituksissa esiin tuodut koulutusalan haasteet, |
| --- | --- |

1.

kehittämään ja toteuttamaan kansallisten ja alueellisten painopisteiden ja tarpeiden mukaisesti uudistuksia, joiden tarkoituksena on ratkaista maakohtaisissa suosituksissa esiin tuodut koulutusalan haasteet,

| 2. | asettamaan tavoitteeksi tehokas investointi koulutukseen osana laajempaa talouden elpymisen, kasvun ja työpaikkojen luomisen strategiaa, myös EU:n ohjelmien ja Euroopan rakennerahastojen avulla, |
| --- | --- |

2.

asettamaan tavoitteeksi tehokas investointi koulutukseen osana laajempaa talouden elpymisen, kasvun ja työpaikkojen luomisen strategiaa, myös EU:n ohjelmien ja Euroopan rakennerahastojen avulla,

| 3. | pyrkimään yhdessä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa parantamaan opettajien, koulunjohtajien ja opettajankouluttajien rekrytointia, ammattitaidon kehittämistä ja yleistä asemaa, jotta opetuksen ja oppimisympäristön laatu paranee ja näiden ammattien houkuttelevuus kasvaa, |
| --- | --- |

3.

pyrkimään yhdessä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa parantamaan opettajien, koulunjohtajien ja opettajankouluttajien rekrytointia, ammattitaidon kehittämistä ja yleistä asemaa, jotta opetuksen ja oppimisympäristön laatu paranee ja näiden ammattien houkuttelevuus kasvaa,

| 4. | sisällyttämään koulutusohjelmiin, erityisesti ammatillisen koulutuksen yhteydessä, enemmän työelämäosioita, esimerkiksi järjestämällä harjoittelu- ja oppisopimusjaksoja; perustamaan ammatillista koulutusta tarjoavien laitosten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja paikallisten ja alueellisten viranomaisten välisiä yhteistyörakenteita ja lisäämään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta muun muassa kasvattamalla ammatillisten koulutusvaihtoehtojen valikoimaa ja tarjoamalla ylemmän perusasteen koulutuksessa enemmän ohjausta, |
| --- | --- |

4.

sisällyttämään koulutusohjelmiin, erityisesti ammatillisen koulutuksen yhteydessä, enemmän työelämäosioita, esimerkiksi järjestämällä harjoittelu- ja oppisopimusjaksoja; perustamaan ammatillista koulutusta tarjoavien laitosten, yritysten, työmarkkinaosapuolten ja paikallisten ja alueellisten viranomaisten välisiä yhteistyörakenteita ja lisäämään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta muun muassa kasvattamalla ammatillisten koulutusvaihtoehtojen valikoimaa ja tarjoamalla ylemmän perusasteen koulutuksessa enemmän ohjausta,

| 5. | edistämään kansallisessa tutkintojen viitekehyksessä ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välisiä joustavia polkuja, |
| --- | --- |

5.

edistämään kansallisessa tutkintojen viitekehyksessä ammatillisen koulutuksen ja korkea-asteen koulutuksen välisiä joustavia polkuja,

| 6. | tuomaan korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen mahdollisuudet laajemmin saataville esimerkiksi kohdentamalla toimenpiteitä aliedustettuihin ryhmiin, ottamalla käyttöön joustavia oppimismuotoja ja, jollei niin ole vielä tehty, kehittämällä ammatillisesti suuntautunutta korkea-asteen koulutusta korkeakouluopetuksen täydennyksenä, |
| --- | --- |

6.

tuomaan korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen mahdollisuudet laajemmin saataville esimerkiksi kohdentamalla toimenpiteitä aliedustettuihin ryhmiin, ottamalla käyttöön joustavia oppimismuotoja ja, jollei niin ole vielä tehty, kehittämällä ammatillisesti suuntautunutta korkea-asteen koulutusta korkeakouluopetuksen täydennyksenä,

| 7. | tarjoamaan paremmin kohdennettua opintotukea ja opinto-ohjausta opiskelijoiden auttamiseksi saamaan korkeakoulututkinto suoritettua tavoiteajassa, |
| --- | --- |

7.

tarjoamaan paremmin kohdennettua opintotukea ja opinto-ohjausta opiskelijoiden auttamiseksi saamaan korkeakoulututkinto suoritettua tavoiteajassa,

| 8. | kytkemään Eurooppa 2020 -strategian ja ET 2020 -kehyksen yhteydessä määritetyt koulutusalan painopisteet nykyisen ja tulevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisiin eurooppalaisten rakennerahastojen menoihin, |
| --- | --- |

8.

kytkemään Eurooppa 2020 -strategian ja ET 2020 -kehyksen yhteydessä määritetyt koulutusalan painopisteet nykyisen ja tulevan monivuotisen rahoituskehyksen mukaisiin eurooppalaisten rakennerahastojen menoihin,

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

| 1. | arvioimaan viimeaikaista kokeiluluonteista vertaisarviointia ja esittämään sen perusteella ehdotuksia mahdollisia muita Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin liittyviä vertaisoppimistapahtumia ja vertaisarviointeja koskevan keskustelun pohjaksi, |
| --- | --- |

1.

arvioimaan viimeaikaista kokeiluluonteista vertaisarviointia ja esittämään sen perusteella ehdotuksia mahdollisia muita Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin liittyviä vertaisoppimistapahtumia ja vertaisarviointeja koskevan keskustelun pohjaksi,

| 2. | esittämään neuvostolle ehdotuksen ET 2020 -työohjelmaksi, jolla varmistetaan vuosia 2012–2014 koskevan toisen ET 2020 -jakson painopisteiden sekä tarvittaessa maakohtaisten suositusten täytäntöönpano. Työohjelmassa tulisi määrittää kunkin painopistealan osalta suunniteltu toiminta, aikataulu ja avointa koordinointimenetelmää noudattavien työryhmien osallisuus, |
| --- | --- |

2.

esittämään neuvostolle ehdotuksen ET 2020 -työohjelmaksi, jolla varmistetaan vuosia 2012–2014 koskevan toisen ET 2020 -jakson painopisteiden sekä tarvittaessa maakohtaisten suositusten täytäntöönpano. Työohjelmassa tulisi määrittää kunkin painopistealan osalta suunniteltu toiminta, aikataulu ja avointa koordinointimenetelmää noudattavien työryhmien osallisuus,

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| 1. | varmistamaan, että maakohtaisissa suosituksissa esiin tuodut uudistustarpeet otetaan huomioon valittaessa Euroopan rakennerahastojen tulevan yhteisen strategiakehyksen mukaisia ensisijaisia investointikohteita ja toimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytäviä neuvotteluja, |
| --- | --- |

1.

varmistamaan, että maakohtaisissa suosituksissa esiin tuodut uudistustarpeet otetaan huomioon valittaessa Euroopan rakennerahastojen tulevan yhteisen strategiakehyksen mukaisia ensisijaisia investointikohteita ja toimia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytäviä neuvotteluja,

| 2. | parantamaan Eurydicen ja muiden asiaankuuluvien verkostojen, kuten Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) ReferNetin, työn koordinointia jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien ja Eurooppa 2020 -strategian puitteissa toteutettavien uudistusten analysoimiseksi. |
| --- | --- |

2.

parantamaan Eurydicen ja muiden asiaankuuluvien verkostojen, kuten Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) ReferNetin, työn koordinointia jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien ja Eurooppa 2020 -strategian puitteissa toteutettavien uudistusten analysoimiseksi.

---

(1)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(2)  EUVL C 70, 4.3.2011, s. 1.

(3)  EUVL C 70, 8.3.2012, s. 9.

---

| 19.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 393/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 393/8

---

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, kulttuurialan yhteishallinnasta

2012/C 393/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ON TIETOINEN siitä, että:

| 1. | kulttuuri sekä sille ominainen luovuus ja innovointi on arvo sinänsä. Sillä on merkittävää julkista arvoa, ja se edistää Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden mukaisen älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamista (1); |
| --- | --- |

1.

kulttuuri sekä sille ominainen luovuus ja innovointi on arvo sinänsä. Sillä on merkittävää julkista arvoa, ja se edistää Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden mukaisen älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamista (1);

| 2. | Euroopan unionille on asetettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklassa kulttuurialan tavoitteet; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionille on asetettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklassa kulttuurialan tavoitteet;

| 3. | kulttuuripolitiikka on luonteeltaan horisontaalista, minkä vuoksi alojen kesken ja eri hallintotasojen välillä on tarpeen toteuttaa poikkialaista yhteistyötä; |
| --- | --- |

3.

kulttuuripolitiikka on luonteeltaan horisontaalista, minkä vuoksi alojen kesken ja eri hallintotasojen välillä on tarpeen toteuttaa poikkialaista yhteistyötä;

| 4. | on tarpeen kääntää kulttuurialaan ja luoviin aloihin kohdistuvat lukuisat haasteet, mukaan lukien digitalisoitumisen ja globalisaation nopeasti muuttama ympäristö, uusiksi kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksiksi, mikä edellyttää eri hallintotasoilla toteutettavia toimia; |
| --- | --- |

4.

on tarpeen kääntää kulttuurialaan ja luoviin aloihin kohdistuvat lukuisat haasteet, mukaan lukien digitalisoitumisen ja globalisaation nopeasti muuttama ympäristö, uusiksi kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksiksi, mikä edellyttää eri hallintotasoilla toteutettavia toimia;

| 5. | vuorovaikutus on kulttuurialan ja luovien alojen rajamailla erittäin dynaamista ja että alojen kesken luotavista yhteyksistä ja kumppanuuksista seuraa merkittäviä etuja; tämän vuoksi kulttuurialan yhteishallintaan on tarpeen soveltaa kokonaisvaltaisia lähestymistapoja; |
| --- | --- |

5.

vuorovaikutus on kulttuurialan ja luovien alojen rajamailla erittäin dynaamista ja että alojen kesken luotavista yhteyksistä ja kumppanuuksista seuraa merkittäviä etuja; tämän vuoksi kulttuurialan yhteishallintaan on tarpeen soveltaa kokonaisvaltaisia lähestymistapoja;

| 6. | ”kulttuurialan yhteishallinta” olisi ymmärrettävä sekä menetelmänä, jolla saadaan luotua kulttuuripolitiikkaa, että välineenä, jolla kulttuurin sisällyttämistä yhteiskuntapolitiikkaan syvennetään koordinoimalla kulttuuripolitiikkaa muiden alakohtaisten toimintapolitiikkojen kanssa; |
| --- | --- |

6.

”kulttuurialan yhteishallinta” olisi ymmärrettävä sekä menetelmänä, jolla saadaan luotua kulttuuripolitiikkaa, että välineenä, jolla kulttuurin sisällyttämistä yhteiskuntapolitiikkaan syvennetään koordinoimalla kulttuuripolitiikkaa muiden alakohtaisten toimintapolitiikkojen kanssa;

| 7. | pantaessa täytäntöön neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmaa (2) on tärkeää käyttää avointa koordinointimenetelmää, joka on yksi kulttuurialan yhteishallinnassa käytössä olevista Euroopan tason välineistä; |
| --- | --- |

7.

pantaessa täytäntöön neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmaa (2) on tärkeää käyttää avointa koordinointimenetelmää, joka on yksi kulttuurialan yhteishallinnassa käytössä olevista Euroopan tason välineistä;

SUOSITTELEE KEHITTÄMÄÄN SEURAAVAN KAKSITAHOISEN LÄHESTYMISTAVAN SOVELLETTAVAKSI KULTTUURIALAN YHTEISHALLINNASSA:

I   EDISTETÄÄN NÄYTTÖÖN PERUSTUVAA POLIITTISTA PÄÄTÖKSENTEKOA

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

KATSOO, että näyttöön perustuvan poliittisen päätöksenteon edistäminen sekä yhteyksien luominen kulttuurin, talouden, koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin välille ovat jäsenvaltioiden kannalta äärimmäisen tärkeitä erityisesti talouden taantumavaiheessa, jolloin kulttuuripolitiikoilta edellytetään entistä suurempaa tehokkuutta, vaikuttavuutta ja kestävyyttä;

PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE kulttuurialan tilastojen osalta muun muassa eurooppalaisten tilastojärjestelmien kulttuurialan verkostoa (ESSnet-Culture) koskevan, Eurostatin yhdessä viiden jäsenvaltion ryhmän kanssa toteuttaman hankkeen (3) yhteydessä tehdyn asiantuntijatyön tulokset, jotka muodostavat puitteet merkittävälle parannukselle kulttuurin vaikutusta mittaaviin tilastotietoihin kansallisiin tilastojärjestelmiin tehtävin suhteellisen pienin ja resurssitehokkain muutoksin;

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA:

| — | tukemaan näyttöön perustuvaa lähestymistapaa kulttuurialan poliittisessa päätöksenteossa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ja hyödyntämään siinä yhteydessä tilanteen mukaan arviointi- ja vaikutustenarviointivälineitä, joissa otetaan huomioon laadulliset indikaattorit määrällisten indikaattorien lisäksi; |
| --- | --- |

—

tukemaan näyttöön perustuvaa lähestymistapaa kulttuurialan poliittisessa päätöksenteossa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla ja hyödyntämään siinä yhteydessä tilanteen mukaan arviointi- ja vaikutustenarviointivälineitä, joissa otetaan huomioon laadulliset indikaattorit määrällisten indikaattorien lisäksi;

| — | edistämään kulttuuripoliittisia näkökohtia muilla politiikanaloilla; |
| --- | --- |

—

edistämään kulttuuripoliittisia näkökohtia muilla politiikanaloilla;

| — | edistämään yhteistoimintaa ja verkostoitumista kulttuuri- ja koulutuslaitosten, tutkimuskeskusten sekä kulttuurialan ja luovien alojen yritysten kesken tutkimustulosten keräämiseksi ja käsittelemiseksi sekä niiden levittämiseksi poliittisille päätöksentekijöille; |
| --- | --- |

—

edistämään yhteistoimintaa ja verkostoitumista kulttuuri- ja koulutuslaitosten, tutkimuskeskusten sekä kulttuurialan ja luovien alojen yritysten kesken tutkimustulosten keräämiseksi ja käsittelemiseksi sekä niiden levittämiseksi poliittisille päätöksentekijöille;

| — | pyrkimään varmistamaan jo olemassa olevia rakenteita parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntäen, että valtionhallinnon yksiköt ja asiaankuuluvat julkiset hallintoelimet ottavat huomioon kyseiset tutkimustulokset, jos ne ovat soveltuvia ja asiaankuuluvia, suunnitellessaan tutkimustoimintaansa ja laatiessaan alakohtaisia toimintapolitiikkojaan; |
| --- | --- |

—

pyrkimään varmistamaan jo olemassa olevia rakenteita parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntäen, että valtionhallinnon yksiköt ja asiaankuuluvat julkiset hallintoelimet ottavat huomioon kyseiset tutkimustulokset, jos ne ovat soveltuvia ja asiaankuuluvia, suunnitellessaan tutkimustoimintaansa ja laatiessaan alakohtaisia toimintapolitiikkojaan;

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

| — | edistämään kokemusten vaihtoa, lisäämään kulttuuripolitiikan alan parhaiden käytäntöjen levittämistä ja jäsenvaltioiden välistä synergiaa kulttuuriin ja kulttuurialan yhteishallintaan liittyvän akateemisen tutkimuksen alalla; |
| --- | --- |

—

edistämään kokemusten vaihtoa, lisäämään kulttuuripolitiikan alan parhaiden käytäntöjen levittämistä ja jäsenvaltioiden välistä synergiaa kulttuuriin ja kulttuurialan yhteishallintaan liittyvän akateemisen tutkimuksen alalla;

| — | nimeämään yhteyspisteitä, jotka vastaavat tulevaisuutta luotaavien selvitysten ja tutkimusten kokoamisesta ja koordinoinnista kulttuuriasioista vastaavissa ministeriöissä tai muissa kulttuuripolitiikasta vastaavissa julkisissa elimissä sekä komissiossa, ja kannustamaan niiden verkostoitumista Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

—

nimeämään yhteyspisteitä, jotka vastaavat tulevaisuutta luotaavien selvitysten ja tutkimusten kokoamisesta ja koordinoinnista kulttuuriasioista vastaavissa ministeriöissä tai muissa kulttuuripolitiikasta vastaavissa julkisissa elimissä sekä komissiossa, ja kannustamaan niiden verkostoitumista Euroopan tasolla;

| — | käyttämään mahdollisimman pian hyväksi ESSnet-Culturen kehittämiä yhteisiä tilastopuitteita ja menetelmiä luotettavien, vertailukelpoisten ja ajantasaisten tietojen tuottamiseksi kulttuurin ja luovan alan sosiaalisesta ja taloudellisesta vaikutuksesta ja jatkamaan työtä tulevaisuuden painopisteiden parissa ESSnet-Culturen antamien suositusten pohjalta (4); |
| --- | --- |

—

käyttämään mahdollisimman pian hyväksi ESSnet-Culturen kehittämiä yhteisiä tilastopuitteita ja menetelmiä luotettavien, vertailukelpoisten ja ajantasaisten tietojen tuottamiseksi kulttuurin ja luovan alan sosiaalisesta ja taloudellisesta vaikutuksesta ja jatkamaan työtä tulevaisuuden painopisteiden parissa ESSnet-Culturen antamien suositusten pohjalta (4);

| — | edistämään kulttuuria koskevien vertailukelpoisten tilastojen jatkuvaa kehittämistä Eurostatissa yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten (5) sekä kulttuuriasioista vastaavien ministeriöiden tai muiden kulttuurialan tilastoista vastaavien julkisten elinten kanssa; |
| --- | --- |

—

edistämään kulttuuria koskevien vertailukelpoisten tilastojen jatkuvaa kehittämistä Eurostatissa yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten (5) sekä kulttuuriasioista vastaavien ministeriöiden tai muiden kulttuurialan tilastoista vastaavien julkisten elinten kanssa;

| — | edistämään kokemusten vaihtoa ja käynnistämään yhdessä Eurostatin kanssa toimet sellaisten kulttuuria koskevien kansallisten satelliittitilinpitojärjestelmien
   (6) kehittämiseksi, jotka auttavat kulttuurin taloudelle antaman panoksen arvioinnissa, kiinnittäen erityistä huomiota kulttuurialan työllisyyteen; |
| --- | --- |

—

edistämään kokemusten vaihtoa ja käynnistämään yhdessä Eurostatin kanssa toimet sellaisten kulttuuria koskevien kansallisten satelliittitilinpitojärjestelmien
   (6) kehittämiseksi, jotka auttavat kulttuurin taloudelle antaman panoksen arvioinnissa, kiinnittäen erityistä huomiota kulttuurialan työllisyyteen;

II   LISÄTÄÄN SYNERGIAVAIKUTUSTA JA LAADITAAN YHDENNETTYJÄ STRATEGIOITA, JOIDEN TAVOITTEENA ON KOKONAISVALTAISEMPI LÄHESTYMISTAPA KULTTUURIIN

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

KATSOO, että hallinnon kaikkien tasojen – paikallisten ja alueellisten viranomaisten ollessa erityisen tärkeässä asemassa – on toimittava yhdessä, jotta kulttuurialaan ja luoviin aloihin liittyvä sosiaalinen ja taloudellinen potentiaali voitaisiin hyödyntää täysipainoisesti; PANEE tämän vuoksi MERKILLE komission 26 päivänä syyskuuta 2012 hyväksymän tiedonannon ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle” (7), jossa esitetään asiaa koskeva kokonaisvaltainen strategia;

TOTEAA, että on tärkeää valtavirtaistaa kulttuuri muihin yhteiskuntapolitiikan aloihin ja päätöksentekoprosesseihin Euroopan tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

KOROSTAA, että on tärkeää lisätä asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista, jotta kulttuurialan yhteishallinnasta tulisi entistä avoimempaa, osallistavampaa, tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa;

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA:

| — | tehostamaan monialaista ja ministeriöiden välistä yhteistyötä kulttuuriasioissa ja kehittämään monitasoisia yhdennettyjä strategioita, joihin osallistuvat kaikki hallintotasot; |
| --- | --- |

—

tehostamaan monialaista ja ministeriöiden välistä yhteistyötä kulttuuriasioissa ja kehittämään monitasoisia yhdennettyjä strategioita, joihin osallistuvat kaikki hallintotasot;

| — | kannustamaan paikallisten ja alueellisten kehittämispolitiikkojen puitteissa paikallisia ja alueellisia viranomaisia sisällyttämään kulttuuriala ja luovat alat älykkäisiin erikoistumisstrategioihinsa
   (8) ja luomaan tätä varten toimiva kumppanuus kansalaisyhteiskunnan, liike-elämän ja viranomaisten välille; |
| --- | --- |

—

kannustamaan paikallisten ja alueellisten kehittämispolitiikkojen puitteissa paikallisia ja alueellisia viranomaisia sisällyttämään kulttuuriala ja luovat alat älykkäisiin erikoistumisstrategioihinsa
   (8) ja luomaan tätä varten toimiva kumppanuus kansalaisyhteiskunnan, liike-elämän ja viranomaisten välille;

| — | kannustamaan julkisten ja yksityisten sidosryhmien yhteisyrityksiä saamaan kulttuurialan ja luovien alojen investointeihin kestävyyttä, pitäen tavoitteena aiempaa onnistuneempaa kovien investointien (infrastruktuurit) ja pehmeiden investointien (henkinen pääoma) yhdistelmää; |
| --- | --- |

—

kannustamaan julkisten ja yksityisten sidosryhmien yhteisyrityksiä saamaan kulttuurialan ja luovien alojen investointeihin kestävyyttä, pitäen tavoitteena aiempaa onnistuneempaa kovien investointien (infrastruktuurit) ja pehmeiden investointien (henkinen pääoma) yhdistelmää;

| — | edistämään osallistumista korostavan lähestymistavan soveltamista kulttuurialan poliittisessa päätöksenteossa parantamalla julkisten kulttuurilaitosten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä kumppanuuksia ja edistämällä kansalaisyhteiskunnan osallistumista asianmukaisen vuoropuhelun ja kuulemisen kautta; |
| --- | --- |

—

edistämään osallistumista korostavan lähestymistavan soveltamista kulttuurialan poliittisessa päätöksenteossa parantamalla julkisten kulttuurilaitosten ja kansalaisyhteiskunnan välisiä kumppanuuksia ja edistämällä kansalaisyhteiskunnan osallistumista asianmukaisen vuoropuhelun ja kuulemisen kautta;

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

| — | tukemaan edelleen yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden välillä, muun muassa avoimen koordinointimenettelyn avulla, ja edistämään asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

—

tukemaan edelleen yhteistyötä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden asiantuntijoiden välillä, muun muassa avoimen koordinointimenettelyn avulla, ja edistämään asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa käytävää jäsenneltyä vuoropuhelua;

| — | kehittämään edelleen alojen välistä yhteistyötä komissiossa, jotta voidaan hyödyntää kulttuurialan ja luovien alojen koko potentiaali edistää älykästä kasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua Euroopassa ja hyödyntää kattavasti nykyisiä vaikutustenarvioinnin menettelyjä kulttuurin valtavirtaistamiseksi kaikkiin asiaankuuluviin EU:n politiikkoihin ja toimintaan; |
| --- | --- |

—

kehittämään edelleen alojen välistä yhteistyötä komissiossa, jotta voidaan hyödyntää kulttuurialan ja luovien alojen koko potentiaali edistää älykästä kasvua, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua Euroopassa ja hyödyntää kattavasti nykyisiä vaikutustenarvioinnin menettelyjä kulttuurin valtavirtaistamiseksi kaikkiin asiaankuuluviin EU:n politiikkoihin ja toimintaan;

KEHOTTAA KOMISSIOTA, JÄSENVALTIOITA JA TULEVIA PUHEENJOHTAJAVALTIOITA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

| — | hyödyntämään asianmukaisissa tapauksissa täysimääräisesti nykyisiä ja tulevia EU:n tason rahoitusohjelmia tutkimuksen ja innovaatioiden ala mukaan lukien (9); |
| --- | --- |

—

hyödyntämään asianmukaisissa tapauksissa täysimääräisesti nykyisiä ja tulevia EU:n tason rahoitusohjelmia tutkimuksen ja innovaatioiden ala mukaan lukien (9);

| — | tekemään yhteistyötä neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmaa (2011–2014) koskevan välitarkastelun ja loppukertomuksen laatimiseksi ja kehittämään seurantamenetelmiä työsuunnitelman toteutumisen mittaamiseksi; |
| --- | --- |

—

tekemään yhteistyötä neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmaa (2011–2014) koskevan välitarkastelun ja loppukertomuksen laatimiseksi ja kehittämään seurantamenetelmiä työsuunnitelman toteutumisen mittaamiseksi;

| — | jakamaan säännöllisesti ja varhaisessa vaiheessa tietoja kulttuuriasioihin ja -politiikkaan suoraan tai välillisesti vaikuttavista EU:n politiikoista ja toiminnasta, jotta voidaan varmistaa tosiasiallinen Euroopan laajuinen ja kansallinen koordinointi; tätä varten se pyytää KOMISSIOTA raportoimaan asiaankuuluvista aloitteistaan, myös vuotuiseen työohjelmaansa sisältyvistä, kulttuuriasioiden komitealle ja TULEVIA PUHEENJOHTAJAVALTIOITA raportoimaan muissa neuvoston valmisteluelimissä tehdystä työstä; |
| --- | --- |

—

jakamaan säännöllisesti ja varhaisessa vaiheessa tietoja kulttuuriasioihin ja -politiikkaan suoraan tai välillisesti vaikuttavista EU:n politiikoista ja toiminnasta, jotta voidaan varmistaa tosiasiallinen Euroopan laajuinen ja kansallinen koordinointi; tätä varten se pyytää KOMISSIOTA raportoimaan asiaankuuluvista aloitteistaan, myös vuotuiseen työohjelmaansa sisältyvistä, kulttuuriasioiden komitealle ja TULEVIA PUHEENJOHTAJAVALTIOITA raportoimaan muissa neuvoston valmisteluelimissä tehdystä työstä;

| — | nimeämään viimeistään vuoden 2013 lopussa yhteyspisteitä, jotka vastaavat tulevaisuutta luotaavien selvitysten ja tutkimusten kokoamisesta ja koordinoinnista; |
| --- | --- |

—

nimeämään viimeistään vuoden 2013 lopussa yhteyspisteitä, jotka vastaavat tulevaisuutta luotaavien selvitysten ja tutkimusten kokoamisesta ja koordinoinnista;

| — | tekemään yhteistyötä sen varmistamiseksi, että näiden päätelmien sisältöä noudatetaan; |
| --- | --- |

—

tekemään yhteistyötä sen varmistamiseksi, että näiden päätelmien sisältöä noudatetaan;

PÄÄTTÄÄ, että

| — | näiden päätelmien täytäntöönpanon tilannetta tarkastellaan vuonna 2015
   (10). |
| --- | --- |

—

näiden päätelmien täytäntöönpanon tilannetta tarkastellaan vuonna 2015
   (10).

---

(1)  Kulttuurin osuudesta Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanossa 19. toukokuuta 2011 annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti (EUVL C 175, 15.6.2011, s. 1).

(2)  Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta vuosiksi 2011–2014 (EUVL C 325, 2.12.2010, s. 1).

(3)  ESSnet-Culturen loppukertomus:

http://ec.europa.eu/culture/news/20121026-ess-net_en.htm

(4)  Kuten 19. toukokuuta 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä todetaan.

(5)  Rajoittamatta neuvotteluja, joita käydään Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 annetusta ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (COM(2011) 928 final – asiak. 5089/12), ja neuvotteluja monivuotisesta rahoituskehyksestä kaudeksi 2014–2020.

(6)  Satelliittitilinpito tarjoaa keskuskirjanpitoon liittyvät puitteet, joiden avulla kansantalouden tilinpidossa voidaan kiinnittää huomiota talous- ja yhteiskuntaelämän tietylle alalle tai tiettyyn näkökohtaan (http://stats.oecd.org/glossary/detail.asp?ID=2385).

(7)  14256/12 (COM(2012) 537 final).

(8)  Älykkäät erikoistumisstrategiat ovat väline, jonka avulla alueet tai kaupungit kartoittavat omaa omaisuuttaan ja kehittävät sekä talouteen että sosiaaliseen osallistumiseen liittyviä strategioita, jotka perustuvat niiden omiin erityisiin profiileihin. Ne ovat osa ennakkoehtoja, jotka sisältyvät kaudeksi 2014–2020 ehdotettuun koheesiopolitiikan sääntelykehykseen. (Komission tiedonanto ”Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa”, COM(2010) 553 final – asiak. 14679/10.)

(9)  Nämä päätelmät eivät vaikuta neuvotteluihin monivuotisesta rahoituskehyksestä kaudeksi 2014–2020.

(10)  Tilanteen tarkasteluun voi kuulua seuraavaa: vertailukelpoisia kulttuurialan tilastoja koskevan työn edistyminen, vuoteen 2013 mennessä nimettävien yhteyspisteiden verkostoituminen ja kulttuuriin vaikuttavia EU:n politiikkoja ja toimintaa koskevan tiedonvaihdon toiminta. Luettelo ei ole tyhjentävä.

---

| 19.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 393/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 393/11

---

Neuvoston päätelmät, annettu 26 päivänä marraskuuta 2012, eurooppalaisesta strategiasta internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta

2012/C 393/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PANEE KIINNOSTUNEENA MERKILLE:

komission 2. toukokuuta 2012 hyväksymän ”Eurooppalaisen strategian internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta” (1) ja ANTAA HYVÄKSYNTÄNSÄ sille, että strategiassa keskitytään neljään toimintapilariin: (1) lapsille suunnatun laadukkaan verkkosisällön edistämiseen, (2) tietoisuuden ja osallistamisen lisäämiseen, (3) turvallisen verkkoympäristön luomiseen lapsille ja (4) lasten seksuaalista hyväksikäyttöä koskevan materiaalin torjuntaan verkossa;

PALAUTTAA MIELEEN:

| — | lapsen oikeuksia koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2), jonka yksi tavoite on varmistaa korkeatasoinen lastensuojelu digitaalimaailmassa samalla kun pidetään kiinni lasten oikeudesta käyttää internetiä sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksensä edistämiseen; |
| --- | --- |

—

lapsen oikeuksia koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2), jonka yksi tavoite on varmistaa korkeatasoinen lastensuojelu digitaalimaailmassa samalla kun pidetään kiinni lasten oikeudesta käyttää internetiä sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksensä edistämiseen;

| — | Safer Internet -ohjelmien tärkeyden – EU on vuodesta 1999 koordinoinut ja tukenut näiden ohjelmien avulla toimia, joiden tavoitteena on tehdä internetistä turvallisempi ympäristö lapsille – sekä Safer Internet -keskusten keskeisen merkityksen; |
| --- | --- |

—

Safer Internet -ohjelmien tärkeyden – EU on vuodesta 1999 koordinoinut ja tukenut näiden ohjelmien avulla toimia, joiden tavoitteena on tehdä internetistä turvallisempi ympäristö lapsille – sekä Safer Internet -keskusten keskeisen merkityksen;

| — | Euroopan digitaalistrategian (3), jonka toimet tähtäävät muun muassa medialukutaidon (4), erityisesti digitaalisten taitojen (5) ja digitaalisen osallisuuden parantamiseen sekä teknisten innovaatioiden ja työpaikkojen luomisen kannustamiseen, mikä puolestaan edistää digitaalisten sisämarkkinoiden kehitystä; |
| --- | --- |

—

Euroopan digitaalistrategian (3), jonka toimet tähtäävät muun muassa medialukutaidon (4), erityisesti digitaalisten taitojen (5) ja digitaalisen osallisuuden parantamiseen sekä teknisten innovaatioiden ja työpaikkojen luomisen kannustamiseen, mikä puolestaan edistää digitaalisten sisämarkkinoiden kehitystä;

PAINOTTAA SEURAAVAA:

| 1. | vuonna 2011 annetuilla päätelmillä lasten suojelusta digitaalimaailmassa (6) on edelleen merkitystä; päätelmissä neuvosto kehotti jäsenvaltioita, komissiota ja toimialaa toteuttamaan toimia turvallisen verkkoympäristön luomiseksi lapsille sekä hyväksymään tarvittavat toimenpiteet laittoman sisällön, kuten lasten seksuaalista hyväksikäyttöä kuvaavan aineiston, torjumiseksi; |
| --- | --- |

1.

vuonna 2011 annetuilla päätelmillä lasten suojelusta digitaalimaailmassa (6) on edelleen merkitystä; päätelmissä neuvosto kehotti jäsenvaltioita, komissiota ja toimialaa toteuttamaan toimia turvallisen verkkoympäristön luomiseksi lapsille sekä hyväksymään tarvittavat toimenpiteet laittoman sisällön, kuten lasten seksuaalista hyväksikäyttöä kuvaavan aineiston, torjumiseksi;

| 2. | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/93/EU lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta (7) annettiin 13. joulukuuta 2011, ja jäsenvaltioiden on pantava se täytäntöön; |
| --- | --- |

2.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/93/EU lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2004/68/YOS korvaamisesta (7) annettiin 13. joulukuuta 2011, ja jäsenvaltioiden on pantava se täytäntöön;

| 3. | neuvoston vuonna 2011 antamissa päätelmissä ja direktiivissä 2011/93/EU käsitellään laajasti toimia, jotka kuuluvat internetin parantamista lasten näkökulmasta koskevan eurooppalaisen strategian 3. ja 4. pilarin soveltamisalaan, joten näissä päätelmissä keskitytään pääosin eurooppalaisen strategian 1. ja 2. pilaria koskeviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

3.

neuvoston vuonna 2011 antamissa päätelmissä ja direktiivissä 2011/93/EU käsitellään laajasti toimia, jotka kuuluvat internetin parantamista lasten näkökulmasta koskevan eurooppalaisen strategian 3. ja 4. pilarin soveltamisalaan, joten näissä päätelmissä keskitytään pääosin eurooppalaisen strategian 1. ja 2. pilaria koskeviin kysymyksiin;

| 4. | nämä päätelmät ja vuonna 2011 annetut päätelmät täydentävät toisiaan ja muodostavat neuvoston vastauksen komission ehdottamaan eurooppalaiseen strategiaan; |
| --- | --- |

4.

nämä päätelmät ja vuonna 2011 annetut päätelmät täydentävät toisiaan ja muodostavat neuvoston vastauksen komission ehdottamaan eurooppalaiseen strategiaan;

PANEE MERKILLE:

| 1. | komission aloitteesta perustetun yhteenliittymän lasten turvallisuuden parantamiseksi internetissä ja sen työohjelman, jolla tähdätään edistymiseen ja tuloksiin viidellä toiminta-alalla (ilmoituskeinot, ikäryhmäkohtaiset yksityisyysasetukset, sisältöluokitus, vanhempien käyttöön tarkoitetut valvontavälineet ja lasten hyväksikäyttöä koskevan materiaalin poistaminen) (8); |
| --- | --- |

1.

komission aloitteesta perustetun yhteenliittymän lasten turvallisuuden parantamiseksi internetissä ja sen työohjelman, jolla tähdätään edistymiseen ja tuloksiin viidellä toiminta-alalla (ilmoituskeinot, ikäryhmäkohtaiset yksityisyysasetukset, sisältöluokitus, vanhempien käyttöön tarkoitetut valvontavälineet ja lasten hyväksikäyttöä koskevan materiaalin poistaminen) (8);

| 2. | komission ehdotukset asetukseksi ”Verkkojen Eurooppa -välineestä” (9) ja asetukseksi Euroopan laajuisista televiestintäverkoista (10), joissa esitetään rahoitusta Safer Internet -palveluinfrastruktuurille sekä Euroopan tasolla että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

2.

komission ehdotukset asetukseksi ”Verkkojen Eurooppa -välineestä” (9) ja asetukseksi Euroopan laajuisista televiestintäverkoista (10), joissa esitetään rahoitusta Safer Internet -palveluinfrastruktuurille sekä Euroopan tasolla että kansallisella tasolla;

| 3. | komission ehdotukset asetukseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmasta (11), jossa esitetään rahoitusta muun muassa aloille, jotka liittyvät lasten ja internetin vuorovaikutukseen, sekä asetukseksi ”Kaikkien Erasmus” -ohjelmasta (12), jossa esitetään rahoitusta media- ja digitaalisen lukutaidon aloitteille opetusalalla; |
| --- | --- |

3.

komission ehdotukset asetukseksi Horisontti 2020 -puiteohjelmasta (11), jossa esitetään rahoitusta muun muassa aloille, jotka liittyvät lasten ja internetin vuorovaikutukseen, sekä asetukseksi ”Kaikkien Erasmus” -ohjelmasta (12), jossa esitetään rahoitusta media- ja digitaalisen lukutaidon aloitteille opetusalalla;

| 4. | komission pyynnön, jossa jäsenvaltioita kehotetaan nimeämään kansallinen ”digitaalialan mestari” (”Digital Champion”), jonka työn tarkoituksena on tuoda esiin osallistavan digitaaliyhteiskunnan hyötyjä (13); |
| --- | --- |

4.

komission pyynnön, jossa jäsenvaltioita kehotetaan nimeämään kansallinen ”digitaalialan mestari” (”Digital Champion”), jonka työn tarkoituksena on tuoda esiin osallistavan digitaaliyhteiskunnan hyötyjä (13);

| 5. | Euroopan neuvoston työn sen internetin hallintoa koskevan strategian puitteissa (2012–2015) siltä osin kuin on kyse lasten suojelusta ja osallistamisen lisäämisestä verkossa; |
| --- | --- |

5.

Euroopan neuvoston työn sen internetin hallintoa koskevan strategian puitteissa (2012–2015) siltä osin kuin on kyse lasten suojelusta ja osallistamisen lisäämisestä verkossa;

| 6. | olemassa olevien kansallisen tason hankkeiden erittäin myönteiset saavutukset ja käytännöt; näillä hankkeilla tuetaan vastaavanlaisia tavoitteita, kuten lapsille suunnatun laadukkaan verkkosisällön luomista tai alaikäisten suojelemista muun muassa valvonta-, tietoisuus- ja osallistamiskeinojen avulla; |
| --- | --- |

6.

olemassa olevien kansallisen tason hankkeiden erittäin myönteiset saavutukset ja käytännöt; näillä hankkeilla tuetaan vastaavanlaisia tavoitteita, kuten lapsille suunnatun laadukkaan verkkosisällön luomista tai alaikäisten suojelemista muun muassa valvonta-, tietoisuus- ja osallistamiskeinojen avulla;

PAINOTTAA, ETTÄ:

| 1. | internet tarjoaa interaktiivisena ja kaikkialla läsnä olevana joukkoviestimenä monia mahdollisuuksia kehittää medialukutaitoa ja erityisesti digitaalisia taitoja, jotka tukevat kriittistä ajattelua, analysointitaitoja, innovointia ja luovuutta. Medialukutaidon ja erityisesti digitaalisten taitojen hankkiminen on tärkeää, jotta lapset voivat turvallisesti sopeutua jatkuvasti kehittyviin uusiin teknologioihin ja yleisemmällä tasolla muokata maailmankuvaansa turvallisesti ja luovasti; |
| --- | --- |

1.

internet tarjoaa interaktiivisena ja kaikkialla läsnä olevana joukkoviestimenä monia mahdollisuuksia kehittää medialukutaitoa ja erityisesti digitaalisia taitoja, jotka tukevat kriittistä ajattelua, analysointitaitoja, innovointia ja luovuutta. Medialukutaidon ja erityisesti digitaalisten taitojen hankkiminen on tärkeää, jotta lapset voivat turvallisesti sopeutua jatkuvasti kehittyviin uusiin teknologioihin ja yleisemmällä tasolla muokata maailmankuvaansa turvallisesti ja luovasti;

| 2. | jos yhteiskuntamme eivät investoi riittävästi lapsia koskeviin politiikkoihin, pitkän aikavälin vaikutukset voivat olla merkittäviä (14), minkä takia on otettava huomioon verkkoa käyttävien lasten erityistarpeet ja haavoittuvuus ja tehtävä internetistä ympäristö, joka tarjoaa mahdollisuuksia kaikille Euroopan lapsille etnisestä, kulttuurisesta ja sosiaalisesta taustasta riippumatta sekä vammaisille ja erityistarpeita omaaville lapsille tavoitteena kaventaa nykyistä digitaalista kahtiajakoa; |
| --- | --- |

2.

jos yhteiskuntamme eivät investoi riittävästi lapsia koskeviin politiikkoihin, pitkän aikavälin vaikutukset voivat olla merkittäviä (14), minkä takia on otettava huomioon verkkoa käyttävien lasten erityistarpeet ja haavoittuvuus ja tehtävä internetistä ympäristö, joka tarjoaa mahdollisuuksia kaikille Euroopan lapsille etnisestä, kulttuurisesta ja sosiaalisesta taustasta riippumatta sekä vammaisille ja erityistarpeita omaaville lapsille tavoitteena kaventaa nykyistä digitaalista kahtiajakoa;

| 3. | sekä kansallisella että Euroopan tasolla on tärkeää koordinoida eurooppalaisen strategian mukaisesti käynnistettyjen toimien toteuttamista edistäen eri sidosryhmien välistä vuorovaikutusta, johon osallistuu lapsia, hallinnon yksiköitä, toimivaltaisia instituutioita, kansalaisjärjestöjä ja kyseinen toimiala; esimerkki yhteistyön lujittamisesta Euroopan tasolla on varmistaa EU:n rahoittamassa Safer Internet -keskusten verkostossa jäsenvaltioiden tasolla tehtävän työn jatkuva ja intensiivisempi koordinointi; |
| --- | --- |

3.

sekä kansallisella että Euroopan tasolla on tärkeää koordinoida eurooppalaisen strategian mukaisesti käynnistettyjen toimien toteuttamista edistäen eri sidosryhmien välistä vuorovaikutusta, johon osallistuu lapsia, hallinnon yksiköitä, toimivaltaisia instituutioita, kansalaisjärjestöjä ja kyseinen toimiala; esimerkki yhteistyön lujittamisesta Euroopan tasolla on varmistaa EU:n rahoittamassa Safer Internet -keskusten verkostossa jäsenvaltioiden tasolla tehtävän työn jatkuva ja intensiivisempi koordinointi;

| 4. | itsesäätely on tärkeää siksi, että internet on nopeasti muuttuva ja joustavuutta vaativa ympäristö, jonka kasvupotentiaalia ja mukautumiskykyä ei pitäisi rajoittaa; ollakseen tehokasta itsesäätelyä on kuitenkin valvottava ja arvioitava riippumattomasti ja siihen on yhdistettävä tiedotukseen ja osallistamisen lisäämiseen liittyviä aloitteita; |
| --- | --- |

4.

itsesäätely on tärkeää siksi, että internet on nopeasti muuttuva ja joustavuutta vaativa ympäristö, jonka kasvupotentiaalia ja mukautumiskykyä ei pitäisi rajoittaa; ollakseen tehokasta itsesäätelyä on kuitenkin valvottava ja arvioitava riippumattomasti ja siihen on yhdistettävä tiedotukseen ja osallistamisen lisäämiseen liittyviä aloitteita;

SUOSITTAA TOIMIA SEURAAVILLA ALOILLA:

ALA 1: Enemmän laadukasta verkkosisältöä lapsille

OTTAEN HUOMIOON, ETTÄ:

| 1. | lapset ovat internetin vaikutuspiirissä yhä moninaisempien laitteiden kautta ja yhä nuorempina, mutta eivät löydä ikäisilleen sopivaa riittävän laadukasta sisältöä; |
| --- | --- |

1.

lapset ovat internetin vaikutuspiirissä yhä moninaisempien laitteiden kautta ja yhä nuorempina, mutta eivät löydä ikäisilleen sopivaa riittävän laadukasta sisältöä;

| 2. | ”lapsille suunnattu laadukas verkkosisältö” tulisi ymmärtää sisällöksi, josta lapset hyötyvät jollain tavoin – se voi esimerkiksi lisätä heidän tietämystään sekä kehittää erityisesti luovuuteen painottuvia taitoja ja osaamista – ja joka on lisäksi houkuttelevaa, käyttökelpoista, luotettavaa ja turvallista ja jossa tapauksen mukaan mainonta ja kaupallinen tiedotus ovat selvästi tunnistettavissa (15); |
| --- | --- |

2.

”lapsille suunnattu laadukas verkkosisältö” tulisi ymmärtää sisällöksi, josta lapset hyötyvät jollain tavoin – se voi esimerkiksi lisätä heidän tietämystään sekä kehittää erityisesti luovuuteen painottuvia taitoja ja osaamista – ja joka on lisäksi houkuttelevaa, käyttökelpoista, luotettavaa ja turvallista ja jossa tapauksen mukaan mainonta ja kaupallinen tiedotus ovat selvästi tunnistettavissa (15);

| 3. | lapsille suunnatun laadukkaan verkkosisällön saatavuus voi edistää sitä, että lapset käyttävät internetiä paremmin, ja se voi huomattavasti helpottaa laajakaistainternetin leviämistä ja aktiivista käyttöä EU:n kotitalouksissa (16) ja päinvastoin; |
| --- | --- |

3.

lapsille suunnatun laadukkaan verkkosisällön saatavuus voi edistää sitä, että lapset käyttävät internetiä paremmin, ja se voi huomattavasti helpottaa laajakaistainternetin leviämistä ja aktiivista käyttöä EU:n kotitalouksissa (16) ja päinvastoin;

| 4. | lisäämällä kuluttajien (lasten, vanhempien ja kasvattajien) tietämystä ja luottamusta käytettäessä sisältöjä eri maiden rajojen yli eri alustojen kautta voitaisiin vähentää digitaalisten sisämarkkinoiden hajanaisuutta kunnioittaen samalla kunkin jäsenvaltion kielellisiä ja kulttuurisia erityispiirteitä; |
| --- | --- |

4.

lisäämällä kuluttajien (lasten, vanhempien ja kasvattajien) tietämystä ja luottamusta käytettäessä sisältöjä eri maiden rajojen yli eri alustojen kautta voitaisiin vähentää digitaalisten sisämarkkinoiden hajanaisuutta kunnioittaen samalla kunkin jäsenvaltion kielellisiä ja kulttuurisia erityispiirteitä;

| 5. | laadukkaan verkkosisällön edistäminen, tuotanto ja levitys edellyttävät dynaamista ja tiivistä yhteistyötä julkisten ja yksityisten sisällön tuottajien, lapsille turvallisen internetin asiantuntijoiden (esimerkiksi kansalaisjärjestöjen ja verkkoturvallisuutta edistävien keskusten), internetpalvelujen tarjoajien sekä lasten kasvatukseen osallistuvien (esimerkiksi vanhempien ja opettajien) ja itse lasten välillä; |
| --- | --- |

5.

laadukkaan verkkosisällön edistäminen, tuotanto ja levitys edellyttävät dynaamista ja tiivistä yhteistyötä julkisten ja yksityisten sisällön tuottajien, lapsille turvallisen internetin asiantuntijoiden (esimerkiksi kansalaisjärjestöjen ja verkkoturvallisuutta edistävien keskusten), internetpalvelujen tarjoajien sekä lasten kasvatukseen osallistuvien (esimerkiksi vanhempien ja opettajien) ja itse lasten välillä;

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA, KOMISSIOTA JA TOIMIALAA KUTAKIN TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

| 1. | edistämään innovointia avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja avoimien standardien käytön avulla lasten tekemän ja lapsille suunnatun laadukkaan sisällön tuottamiseksi tukemalla sellaisia hankkeita ja aloitteita sekä kehittämällä sellaisia yhteentoimivia foorumeita, jotka mahdollistavat tällaisen sisällön saatavuuden; |
| --- | --- |

1.

edistämään innovointia avoimen lähdekoodin ohjelmistojen ja avoimien standardien käytön avulla lasten tekemän ja lapsille suunnatun laadukkaan sisällön tuottamiseksi tukemalla sellaisia hankkeita ja aloitteita sekä kehittämällä sellaisia yhteentoimivia foorumeita, jotka mahdollistavat tällaisen sisällön saatavuuden;

| 2. | arvottamaan verkkosisällön määrällisiä ja laadullisia näkökohtia kehittämällä ikä- ja sisältöluokitusjärjestelmiä (mukaan lukien käyttäjien tyytyväisyyteen ja asiantuntija-arvioihin perustuva luokittelu), jotka ovat luotettavia ja vertailukelpoisia eri maiden ja laitteiden välillä, ottaen huomioon jäsenvaltioiden kulttuuriin perustuvat eroavaisuudet; |
| --- | --- |

2.

arvottamaan verkkosisällön määrällisiä ja laadullisia näkökohtia kehittämällä ikä- ja sisältöluokitusjärjestelmiä (mukaan lukien käyttäjien tyytyväisyyteen ja asiantuntija-arvioihin perustuva luokittelu), jotka ovat luotettavia ja vertailukelpoisia eri maiden ja laitteiden välillä, ottaen huomioon jäsenvaltioiden kulttuuriin perustuvat eroavaisuudet;

| 3. | tutkimaan, miten laadukkaita verkkosisältöjä luotaessa voidaan välttää kielimuuri, esimerkiksi parannettua konekäännöstä käyttäen, edistäen näin digitaalisten sisämarkkinoiden luomista; |
| --- | --- |

3.

tutkimaan, miten laadukkaita verkkosisältöjä luotaessa voidaan välttää kielimuuri, esimerkiksi parannettua konekäännöstä käyttäen, edistäen näin digitaalisten sisämarkkinoiden luomista;

ALA 2: Tietoisuuden ja osallistamisen lisääminen

OTTAEN HUOMIOON, ETTÄ:

| — | jotta lapset voisivat käyttää internetiä turvallisesti, on tarpeen käsitellä toisaalta kysymystä teknisistä välineistä, jotka mahdollistavat turvallisen navigoinnin internetissä, ja toisaalta sitä, miten lapset saisivat asianmukaiset tiedot, taidot ja kyvyt, joiden avulla he voivat toimia tehokkaasti ja vastuullisesti verkkoympäristössä; |
| --- | --- |

—

jotta lapset voisivat käyttää internetiä turvallisesti, on tarpeen käsitellä toisaalta kysymystä teknisistä välineistä, jotka mahdollistavat turvallisen navigoinnin internetissä, ja toisaalta sitä, miten lapset saisivat asianmukaiset tiedot, taidot ja kyvyt, joiden avulla he voivat toimia tehokkaasti ja vastuullisesti verkkoympäristössä;

| — | opetusalan ja vanhempien tärkeänä tehtävänä on auttaa lapsia hyödyntämään internetin tarjoamia mahdollisuuksia hyödyllisellä ja luovalla tavalla sekä tunnistamaan ja käsittelemään internetin riskejä. On kuitenkin myös huomattava, että opettajat ja vanhemmat tarvitsevat itsekin tukea ja koulutusta ei ainoastaan pysyäkseen perillä lasten virtuaalielämässä tapahtuvista nopeista ja ennakoimattomista muutoksista, vaan myös uusien teknologioiden jatkuvasta kehityksestä; |
| --- | --- |

—

opetusalan ja vanhempien tärkeänä tehtävänä on auttaa lapsia hyödyntämään internetin tarjoamia mahdollisuuksia hyödyllisellä ja luovalla tavalla sekä tunnistamaan ja käsittelemään internetin riskejä. On kuitenkin myös huomattava, että opettajat ja vanhemmat tarvitsevat itsekin tukea ja koulutusta ei ainoastaan pysyäkseen perillä lasten virtuaalielämässä tapahtuvista nopeista ja ennakoimattomista muutoksista, vaan myös uusien teknologioiden jatkuvasta kehityksestä;

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA:

| 1. | jouduttamaan strategioiden täytäntöönpanoa verkkoturvallisuuden ja digitaalisten taitojen opettamiseksi kouluissa, kannustamaan internetin käyttöön eri oppiaineissa ja tältä osin tukemaan asianmukaista opettajainkoulutusta; |
| --- | --- |

1.

jouduttamaan strategioiden täytäntöönpanoa verkkoturvallisuuden ja digitaalisten taitojen opettamiseksi kouluissa, kannustamaan internetin käyttöön eri oppiaineissa ja tältä osin tukemaan asianmukaista opettajainkoulutusta;

| 2. | vahvistamaan vanhempien ja lasten digitaalisten taitojen hankkimista epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen kautta, mukaan lukien nuorisojärjestöissä asianmukaisesti koulutettujen nuorisotyöntekijöiden avulla; |
| --- | --- |

2.

vahvistamaan vanhempien ja lasten digitaalisten taitojen hankkimista epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen kautta, mukaan lukien nuorisojärjestöissä asianmukaisesti koulutettujen nuorisotyöntekijöiden avulla;

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| 3. | tukemaan aktiivisesti lasten osallistumista kehitettäessä kansallisia ja koko Euroopan laajuisia tiedotuskampanjoita, lainsäädäntöä tai muita toimenpiteitä ja toimia, joilla on vaikutusta lasten verkkotoimintaan, esimerkiksi tukemalla edelleen Safer Internet -keskusten hoitamia kansallisia nuorisopaneeleja; |
| --- | --- |

3.

tukemaan aktiivisesti lasten osallistumista kehitettäessä kansallisia ja koko Euroopan laajuisia tiedotuskampanjoita, lainsäädäntöä tai muita toimenpiteitä ja toimia, joilla on vaikutusta lasten verkkotoimintaan, esimerkiksi tukemalla edelleen Safer Internet -keskusten hoitamia kansallisia nuorisopaneeleja;

| 4. | kehittämään edelleen medialukutaitoa, erityisesti digitaalisia taitoja, ja edistämään tiedotusta kansallisella ja koko Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

4.

kehittämään edelleen medialukutaitoa, erityisesti digitaalisia taitoja, ja edistämään tiedotusta kansallisella ja koko Euroopan tasolla;

PYYTÄÄ JÄSENVALTIOITA, KOMISSIOTA JA TOIMIALAA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

| 5. | tukemaan internetin tarjoamia mahdollisuuksia painottaen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tietoisuuden ja osallistamisen lisäämiseksi kansallisella ja EU:n tasolla pyrkien tavoittamaan vanhemmat ja lapset näiden sosiaalisesta, etnisestä ja kulttuuritaustasta riippumatta, mukaan lukien sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa olevat lapset ja lapset, joilla on erityistarpeita; |
| --- | --- |

5.

tukemaan internetin tarjoamia mahdollisuuksia painottaen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tietoisuuden ja osallistamisen lisäämiseksi kansallisella ja EU:n tasolla pyrkien tavoittamaan vanhemmat ja lapset näiden sosiaalisesta, etnisestä ja kulttuuritaustasta riippumatta, mukaan lukien sosioekonomisesti muita heikommassa asemassa olevat lapset ja lapset, joilla on erityistarpeita;

| 6. | tuottamaan edelleen tietoa ja analyyseja lasten verkkokäyttäytymisestä ja palvelujen ja teknologioiden vaikutuksista siihen, miten lapset käyttävät internetiä; |
| --- | --- |

6.

tuottamaan edelleen tietoa ja analyyseja lasten verkkokäyttäytymisestä ja palvelujen ja teknologioiden vaikutuksista siihen, miten lapset käyttävät internetiä;

| 7. | parantamaan vanhempien käyttöön tarkoitettuja valvontavälineitä, jotta ne toimivat tehokkaasti missä tahansa laitteessa ja ovat keskenään yhteentoimivia ja jotta ne ovat saatavilla mahdollisimman monella kielellä, sekä kehittämään strategioita, joiden avulla vanhemmat saadaan tietoisiksi valvontavälineistä, ottaen huomioon lasten oikeuden yksityisyyteen, tietoon ja sananvapauteen; |
| --- | --- |

7.

parantamaan vanhempien käyttöön tarkoitettuja valvontavälineitä, jotta ne toimivat tehokkaasti missä tahansa laitteessa ja ovat keskenään yhteentoimivia ja jotta ne ovat saatavilla mahdollisimman monella kielellä, sekä kehittämään strategioita, joiden avulla vanhemmat saadaan tietoisiksi valvontavälineistä, ottaen huomioon lasten oikeuden yksityisyyteen, tietoon ja sananvapauteen;

| 8. | koordinoimaan yhteiset vähimmäisvaatimukset haitallista sisältöä koskeville standardoiduille ilmoituksille ja tehokkuuskriteerit ilmoitusmenettelyille, jotta ne saataisiin vertailukelpoisiksi, avoimiksi ja käyttökelpoisiksi eri maissa ja eri laitteissa; |
| --- | --- |

8.

koordinoimaan yhteiset vähimmäisvaatimukset haitallista sisältöä koskeville standardoiduille ilmoituksille ja tehokkuuskriteerit ilmoitusmenettelyille, jotta ne saataisiin vertailukelpoisiksi, avoimiksi ja käyttökelpoisiksi eri maissa ja eri laitteissa;

| 9. | antamaan tarvittavaa tukea tehokkaiden haitallista sisältöä koskevien ilmoitus- ja seurantamekanismien perustamiseen, käyttöönottoon ja valvontaan yhteistyön lujittamiseksi toimialalla sekä julkisten laitosten, kansalaisjärjestöjen ja vihjelinjojen kanssa ja varmistamaan kansainvälisen yhteistyön edellyttämien mekanismien ja asiaankuuluvien foorumien ja laitteiden käytön; |
| --- | --- |

9.

antamaan tarvittavaa tukea tehokkaiden haitallista sisältöä koskevien ilmoitus- ja seurantamekanismien perustamiseen, käyttöönottoon ja valvontaan yhteistyön lujittamiseksi toimialalla sekä julkisten laitosten, kansalaisjärjestöjen ja vihjelinjojen kanssa ja varmistamaan kansainvälisen yhteistyön edellyttämien mekanismien ja asiaankuuluvien foorumien ja laitteiden käytön;

| 10. | panemaan täytäntöön ja toteuttamaan verkkomainontaa koskevat olemassa olevat itsesääntelyaloitteet ja pitämään ne ajan tasalla uusien mainonnan muotojen osalta; |
| --- | --- |

10.

panemaan täytäntöön ja toteuttamaan verkkomainontaa koskevat olemassa olevat itsesääntelyaloitteet ja pitämään ne ajan tasalla uusien mainonnan muotojen osalta;

KEHOTTAA ALAN TOIMIJOITA:

| 11. | toteuttamaan yksityisyyttä koskevat oletusasetukset ja kehittämään ja toteuttamaan toimivia tapoja tiedottaa lapsille ja vanhemmille heidän yksityisyyttään koskevista verkkoasetuksista; |
| --- | --- |

11.

toteuttamaan yksityisyyttä koskevat oletusasetukset ja kehittämään ja toteuttamaan toimivia tapoja tiedottaa lapsille ja vanhemmille heidän yksityisyyttään koskevista verkkoasetuksista;

| 12. | kehittämään verkkomainontaa koskevia itsesääntelyaloitteita edelleen; |
| --- | --- |

12.

kehittämään verkkomainontaa koskevia itsesääntelyaloitteita edelleen;

Näiden päätelmien jatkotoimien varmistamiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO kehottaa

| 1. | toimitusjohtajien yhteenliittymää (CEO Coalition) esittelemään neuvostolle loppuraporttinsa sovitun mukaisesti tammikuussa 2013; |
| --- | --- |

1.

toimitusjohtajien yhteenliittymää (CEO Coalition) esittelemään neuvostolle loppuraporttinsa sovitun mukaisesti tammikuussa 2013;

| 2. | komissiota antamaan säännöllisesti palautetta ja tietoja edistymisestä toimissa, jotka sisältyvät eurooppalaiseen strategiaan internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta, erityisesti siltä osin, mikä koskee vertaisarviointi- ja arviointiprosesseja, jotka toteutetaan eurooppalaisen strategian täytäntöönpanon arvioimiseksi; |
| --- | --- |

2.

komissiota antamaan säännöllisesti palautetta ja tietoja edistymisestä toimissa, jotka sisältyvät eurooppalaiseen strategiaan internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta, erityisesti siltä osin, mikä koskee vertaisarviointi- ja arviointiprosesseja, jotka toteutetaan eurooppalaisen strategian täytäntöönpanon arvioimiseksi;

| 3. | komissiota ja jäsenvaltiota hyödyntämään asianmukaisella tavalla nykyisiä ja tulevia EU:n rahoitusohjelmia, jotta internetin parantamista lasten näkökulmasta koskevan eurooppalaisen strategian ja näiden päätelmien tavoitteet saavutetaan kaikkien neljän pilarin osalta, tämän kuitenkaan vaikuttamatta monivuotisesta rahoituskehyksestä (2014–2020) käytäviin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

3.

komissiota ja jäsenvaltiota hyödyntämään asianmukaisella tavalla nykyisiä ja tulevia EU:n rahoitusohjelmia, jotta internetin parantamista lasten näkökulmasta koskevan eurooppalaisen strategian ja näiden päätelmien tavoitteet saavutetaan kaikkien neljän pilarin osalta, tämän kuitenkaan vaikuttamatta monivuotisesta rahoituskehyksestä (2014–2020) käytäviin neuvotteluihin.

---

(1)  COM(2012) 196 final – asiak. 9486/12.

(2)  COM(2011) 60 final – asiak. 7226/11.

(3)  Asiak. 9981/10 + REV 1 (COM(2010) 245 final/2).

(4)  Medialukutaito on ”kyky hyödyntää medioita sekä ymmärtää, arvioida kriittisesti, luoda ja välittää mediasisältöä” (neuvoston 27. marraskuuta 2009 antamat päätelmät medialukutaidosta digitaalisessa ympäristössä – EUVL C 301, 11.12.2009, s. 12).

(5)  ”(...) Digitaalinen osaaminen edellyttää vankkoja tietoja tietoyhteiskunnan teknologian olemuksesta, asemasta ja mahdollisuuksista arkiyhteyksissä (...) sekä Internetin ja elektronisten välineiden (sähköpostin, verkkotyökalujen) käytön tarjoamien mahdollisuuksien ja mahdollisten riskien ymmärtämistä (...). Tarvittaviin taitoihin kuuluu kyky hakea, kerätä ja käsitellä tietoa ja käyttää sitä kriittisellä ja systemaattisella tavalla (...) Lisäksi yksilöiden pitäisi kyetä käyttämään tietoyhteiskunnan teknologiaa kriittisen ajattelun, luovuuden ja innovaatiotoiminnan tukena (...).” (Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, elinikäisen oppimisen avaintaidoista (2006/962/EY), EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10).

(6)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 15.

(7)  EUVL L 335, 17.12.2011, s. 1, ja direktiivin oikaisu (EUVL L 18, 21.1.2012, s. 7).

(8)  Yhteenliittymä on alan toimijoiden oma aloite, ja sen jäsenet ovat eurooppalaisia ja maailmanlaajuisia TVT- ja mediayrityksiä (http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/ceo_coalition/ceo_coalition_statement.pdf).

(9)  16176/11.

(10)  16006/11.

(11)  17933/11.

(12)  17188/11.

(13)  Lisätietoja: https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/digital-champions;

https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/about-0

(14)  Lapsen oikeuksia koskeva EU:n toimintasuunnitelma.

(15)  Lähde: ”Nuorille suunnatun verkkosisällön tuottaminen ja tarjonta – ohjeistokatsaus”, http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/docs/competition/final_draft.pdf

(16)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 23.3.2012, kansallisten laajakaistasuunnitelmien täytäntöönpanosta (SWD(2012) 68 final, s. 17).

---

| 19.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 393/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 393/15

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, erityisesti maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumisesta ja sosiaalisesta osallisuudesta

2012/C 393/05

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN, JOKA ON ESITETTY LIITTEESSÄ, JA ERITYISESTI SEURAAVAA:

| 1. | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa mainitaan ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, Euroopan unionin keskeisinä arvoina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo (1); |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa mainitaan ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina, Euroopan unionin keskeisinä arvoina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo (1);

| 2. | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 artiklassa määrätään, että unionin toiminnalla pyritään kannustamaan nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopassa; |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 165 artiklassa määrätään, että unionin toiminnalla pyritään kannustamaan nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopassa;

| 3. | Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) annetussa päätöslauselmassa (2) viitataan nuorten aktiivisen kansalaisuuden ja kaikkien nuorten sosiaalisen osallisuuden edistämiseen yhteistyön yleisten tavoitteiden joukossa ja mainitaan osallistuminen ja sosiaalinen osallisuus kahtena sen kahdeksasta toiminta-alasta. Päätöslauselman mukaan se, että tunnustetaan kaikki nuoret yhteiskunnan voimavaraksi ja tuetaan nuorten oikeutta osallistua heitä koskevien politiikkojen laatimiseen nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa käytävän jatkuvan jäsennellyn vuoropuhelun avulla, on niitä johtavia periaatteita, joita olisi noudatettava kaikissa nuoria koskevissa politiikoissa ja toimissa; |
| --- | --- |

3.

Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) annetussa päätöslauselmassa (2) viitataan nuorten aktiivisen kansalaisuuden ja kaikkien nuorten sosiaalisen osallisuuden edistämiseen yhteistyön yleisten tavoitteiden joukossa ja mainitaan osallistuminen ja sosiaalinen osallisuus kahtena sen kahdeksasta toiminta-alasta. Päätöslauselman mukaan se, että tunnustetaan kaikki nuoret yhteiskunnan voimavaraksi ja tuetaan nuorten oikeutta osallistua heitä koskevien politiikkojen laatimiseen nuorten ja nuorisojärjestöjen kanssa käytävän jatkuvan jäsennellyn vuoropuhelun avulla, on niitä johtavia periaatteita, joita olisi noudatettava kaikissa nuoria koskevissa politiikoissa ja toimissa;

| 4. | Eurooppa 2020 -strategiassa otetaan käyttöön kolme toisiaan tukevaa painopistealuetta, joiden perustana on älykäs, kestävä ja osallistava kasvu. Osana Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytyneisyyden torjunnan foorumia, joka on strategian lippulaivahanke, viitataan erityisesti tarpeeseen varmistaa sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus niin, että kasvun ja työllisyyden edut jakaantuvat laajalle ja köyhyydessä elävät ja sosiaalisesti syrjäytyneet voivat elää arvokkaasti ja osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan. Siinä mainitaan myös ”Nuoriso” keskeisenä alana, jonka puitteissa Nuoret liikkeellä -hankkeen avulla on määrä parantaa sekä virallisten että epävirallisten koulutusjärjestelmien tuloksia ja helpottaa nuorten pääsyä työmarkkinoille. |
| --- | --- |

4.

Eurooppa 2020 -strategiassa otetaan käyttöön kolme toisiaan tukevaa painopistealuetta, joiden perustana on älykäs, kestävä ja osallistava kasvu. Osana Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytyneisyyden torjunnan foorumia, joka on strategian lippulaivahanke, viitataan erityisesti tarpeeseen varmistaa sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus niin, että kasvun ja työllisyyden edut jakaantuvat laajalle ja köyhyydessä elävät ja sosiaalisesti syrjäytyneet voivat elää arvokkaasti ja osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan. Siinä mainitaan myös ”Nuoriso” keskeisenä alana, jonka puitteissa Nuoret liikkeellä -hankkeen avulla on määrä parantaa sekä virallisten että epävirallisten koulutusjärjestelmien tuloksia ja helpottaa nuorten pääsyä työmarkkinoille.

SEKÄ TOTEAVAT, ETTÄ:

| 5. | näiden päätelmien kohteena ovat kaikki ja erityisesti maahanmuuttajataustaiset nuoret (3). |
| --- | --- |

5.

näiden päätelmien kohteena ovat kaikki ja erityisesti maahanmuuttajataustaiset nuoret (3).

OTTAVAT HUOMIOON, ETTÄ:

| 6. | nuorten aktiivinen osallistuminen liittyy kaikkiin nuorten elämään vaikuttaviin aloihin sekä aktiiviseen osallistumiseen demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

6.

nuorten aktiivinen osallistuminen liittyy kaikkiin nuorten elämään vaikuttaviin aloihin sekä aktiiviseen osallistumiseen demokraattisiin prosesseihin;

| 7. | nuorten sosiaalinen osallisuus merkitsee pääsyä terveys- ja virallisten koulutuspalvelujen sekä arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen piiriin sekä tieto- ja viestintäteknologia-, kulttuuri-, asumis- ja sosiaalipalvelujen piiriin ja työelämään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen katsomatta; |
| --- | --- |

7.

nuorten sosiaalinen osallisuus merkitsee pääsyä terveys- ja virallisten koulutuspalvelujen sekä arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen piiriin sekä tieto- ja viestintäteknologia-, kulttuuri-, asumis- ja sosiaalipalvelujen piiriin ja työelämään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen katsomatta;

| 8. | rodullinen, etninen, kulttuurinen ja uskonnollinen monimuotoisuus on yksi Euroopan unionin keskeisistä piirteistä. Monimuotoisuuden taustalla ovat suurelta osin liikkuvuus ja muuttoliike; vuonna 2011 EU:ssa asui 20,5 miljoonaa kolmansien maiden kansalaista, joita EU-yhteyksissä yleensä kutsutaan maahanmuuttajiksi ja joita on EU:n koko väestöstä neljä prosenttia. Lisäksi 12,8 miljoonaa EU:n kansalaista asuu muussa kuin omassa jäsenvaltiossaan ja heidän osuutensa EU:n 27 jäsenvaltion väestöstä on 2,5 prosenttia (4); |
| --- | --- |

8.

rodullinen, etninen, kulttuurinen ja uskonnollinen monimuotoisuus on yksi Euroopan unionin keskeisistä piirteistä. Monimuotoisuuden taustalla ovat suurelta osin liikkuvuus ja muuttoliike; vuonna 2011 EU:ssa asui 20,5 miljoonaa kolmansien maiden kansalaista, joita EU-yhteyksissä yleensä kutsutaan maahanmuuttajiksi ja joita on EU:n koko väestöstä neljä prosenttia. Lisäksi 12,8 miljoonaa EU:n kansalaista asuu muussa kuin omassa jäsenvaltiossaan ja heidän osuutensa EU:n 27 jäsenvaltion väestöstä on 2,5 prosenttia (4);

| 9. | maahanmuuttajien ikä vaihtelee eri jäsenvaltioiden välillä. Vuonna 2011 yli puolet oli 20–34-vuotiaita (5); |
| --- | --- |

9.

maahanmuuttajien ikä vaihtelee eri jäsenvaltioiden välillä. Vuonna 2011 yli puolet oli 20–34-vuotiaita (5);

| 10. | talous- ja rahoituskriisin kielteiset vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen kohdistuvat erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin nuoriin. Erityisesti Euroopan unionin nuorisotyöttömyysaste on saavuttanut huolestuttavan yli 20 prosentin tason ja nousee edelleen alle 25-vuotiaiden osalta. Köyhyys uhkaa 21,1:tä prosenttia 18–24-vuotiaista nuorista; |
| --- | --- |

10.

talous- ja rahoituskriisin kielteiset vaikutukset kasvuun ja työllisyyteen kohdistuvat erityisesti muita heikommassa asemassa oleviin nuoriin. Erityisesti Euroopan unionin nuorisotyöttömyysaste on saavuttanut huolestuttavan yli 20 prosentin tason ja nousee edelleen alle 25-vuotiaiden osalta. Köyhyys uhkaa 21,1:tä prosenttia 18–24-vuotiaista nuorista;

| 11. | vuoden 2010 lopulla alkaneet Välimeren eteläpuolisen alueen tapahtumat ovat käynnistäneet nuorten maahanmuuttajien parissa huomattavaa liikehdintää, jonka vaikutus tuntuu suoraan EU:n rajoilla; |
| --- | --- |

11.

vuoden 2010 lopulla alkaneet Välimeren eteläpuolisen alueen tapahtumat ovat käynnistäneet nuorten maahanmuuttajien parissa huomattavaa liikehdintää, jonka vaikutus tuntuu suoraan EU:n rajoilla;

| 12. | Euroopan kotouttamisrahasto pyrkii edistämään eurooppalaista yhteistyötä tavoitteena taata kaikille vertailukelpoiset oikeudet, velvollisuudet ja mahdollisuudet (6). |
| --- | --- |

12.

Euroopan kotouttamisrahasto pyrkii edistämään eurooppalaista yhteistyötä tavoitteena taata kaikille vertailukelpoiset oikeudet, velvollisuudet ja mahdollisuudet (6).

KATSOVAT, ETTÄ:

| 13. | virallisella koulutuksella sekä epävirallisella ja arkioppimisella on erittäin suuri merkitys täysipainoisen integroitumisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Kaikilla nuorilla tulisi olla yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen ja työmarkkinoille pääsyyn. Osallistumalla vastaanottavan maan koulutusjärjestelmään maahanmuuttajataustaiset nuoret voivat parantaa tietojaan, taitojaan ja osaamistaan, mikä auttaa heitä merkittävästi työpaikan löytämisessä; |
| --- | --- |

13.

virallisella koulutuksella sekä epävirallisella ja arkioppimisella on erittäin suuri merkitys täysipainoisen integroitumisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Kaikilla nuorilla tulisi olla yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen ja työmarkkinoille pääsyyn. Osallistumalla vastaanottavan maan koulutusjärjestelmään maahanmuuttajataustaiset nuoret voivat parantaa tietojaan, taitojaan ja osaamistaan, mikä auttaa heitä merkittävästi työpaikan löytämisessä;

| 14. | epävirallinen ja arkioppiminen tukee virallista koulutusta ja voi vahvistaa nuorten sosiaalista ja taloudellista osallisuutta. Tässä yhteydessä nuorisojärjestöjen ja nuorisotyöntekijöiden työ nuorten ja varsinkin maahanmuuttajataustaisten nuorten parissa ja puolesta on tärkeää; |
| --- | --- |

14.

epävirallinen ja arkioppiminen tukee virallista koulutusta ja voi vahvistaa nuorten sosiaalista ja taloudellista osallisuutta. Tässä yhteydessä nuorisojärjestöjen ja nuorisotyöntekijöiden työ nuorten ja varsinkin maahanmuuttajataustaisten nuorten parissa ja puolesta on tärkeää;

| 15. | monia epäviralliseen ja arkioppimiseen kuuluvia toimia tuetaan EU:n rahoitusohjelmien kautta. Tietyt ohjelmat, esimerkiksi nuoriso-ohjelmat, on sovitettu nuorten tarpeisiin, ja ne ovat jokaisen nuoren ulottuvilla heidän erilaisesta koulutustasostaan, taustastaan ja valinnoistaan riippumatta; |
| --- | --- |

15.

monia epäviralliseen ja arkioppimiseen kuuluvia toimia tuetaan EU:n rahoitusohjelmien kautta. Tietyt ohjelmat, esimerkiksi nuoriso-ohjelmat, on sovitettu nuorten tarpeisiin, ja ne ovat jokaisen nuoren ulottuvilla heidän erilaisesta koulutustasostaan, taustastaan ja valinnoistaan riippumatta;

| 16. | yhä useammat tutkimukset osoittavat, että nuoret maahanmuuttajataustaiset naiset ja miehet kohtaavat suuria hankaluuksia koulutuksessa, työmarkkinoilla ja siirtyessään koulutuksesta työmarkkinoille huolimatta siitä, että suuri osa tästä henkilöryhmästä on sopeutunut asuinmaahansa tai syntynyt siellä (7); Tietojen mukaan työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen kohdistuu lisäksi enemmän nuoriin maahanmuuttajataustaisiin naisiin kuin nuoriin miehiin; |
| --- | --- |

16.

yhä useammat tutkimukset osoittavat, että nuoret maahanmuuttajataustaiset naiset ja miehet kohtaavat suuria hankaluuksia koulutuksessa, työmarkkinoilla ja siirtyessään koulutuksesta työmarkkinoille huolimatta siitä, että suuri osa tästä henkilöryhmästä on sopeutunut asuinmaahansa tai syntynyt siellä (7); Tietojen mukaan työttömyys ja sosiaalinen syrjäytyminen kohdistuu lisäksi enemmän nuoriin maahanmuuttajataustaisiin naisiin kuin nuoriin miehiin;

| 17. | muuttajien onnistunut kotoutuminen on olennaisen tärkeää yksittäisten muuttajien ja paikallisyhteisön ohella myös koko EU:n menestymisen, keskinäisen ymmärtämyksen ja viestinnän kannalta, koska se edistää osaltaan sekä talouskasvua että kulttuurista rikkautta; |
| --- | --- |

17.

muuttajien onnistunut kotoutuminen on olennaisen tärkeää yksittäisten muuttajien ja paikallisyhteisön ohella myös koko EU:n menestymisen, keskinäisen ymmärtämyksen ja viestinnän kannalta, koska se edistää osaltaan sekä talouskasvua että kulttuurista rikkautta;

| 18. | mahdollisuuksien antaminen nuorille liikkuville EU:n kansalaisille ja maahanmuuttajataustaisille nuorille, jotta nämä voivat käyttää omaa potentiaaliaan ja osallistua aktiivisesti paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla on olennainen tekijä paremman sosiaalisen osallisuuden sekä yhteiskuntien terveen, kestävän ja demokraattisen toiminnan ja kehittymisen kannalta; |
| --- | --- |

18.

mahdollisuuksien antaminen nuorille liikkuville EU:n kansalaisille ja maahanmuuttajataustaisille nuorille, jotta nämä voivat käyttää omaa potentiaaliaan ja osallistua aktiivisesti paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla on olennainen tekijä paremman sosiaalisen osallisuuden sekä yhteiskuntien terveen, kestävän ja demokraattisen toiminnan ja kehittymisen kannalta;

| 19. | rasismi, muukalaisviha ja muu suvaitsemattomuus ovat edelleen vakavana huolenaiheena EU:ssa, muun muassa maahanmuuttajataustaisten nuorten osalta. Kaikissa nuoria, maahanmuuttajataustaiset nuoret mukaan luettuina, koskevissa toimissa on noudatettava EU:n perusoikeuskirjaa, erityisesti syrjimättömyyden edistämistä, lasten oikeuksia sekä henkilötietojen suojaa eivätkä ne saa johtaa minkään erityisryhmän leimautumiseen; |
| --- | --- |

19.

rasismi, muukalaisviha ja muu suvaitsemattomuus ovat edelleen vakavana huolenaiheena EU:ssa, muun muassa maahanmuuttajataustaisten nuorten osalta. Kaikissa nuoria, maahanmuuttajataustaiset nuoret mukaan luettuina, koskevissa toimissa on noudatettava EU:n perusoikeuskirjaa, erityisesti syrjimättömyyden edistämistä, lasten oikeuksia sekä henkilötietojen suojaa eivätkä ne saa johtaa minkään erityisryhmän leimautumiseen;

| 20. | sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien strategioiden tulisi helpottaa maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumista demokratiaan ja talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämään. |
| --- | --- |

20.

sosiaaliseen osallisuuteen tähtäävien strategioiden tulisi helpottaa maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumista demokratiaan ja talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämään.

MÄÄRITTÄVÄT SEURAAVAT PAINOPISTEET MAAHANMUUTTAJATAUSTAISTEN NUORTEN OSALLISTUMISEN JA SOSIAALISEN OSALLISUUDEN PARANTAMISEKSI:

On välttämätöntä edistää kaikkien nuorten ja etenkin maahanmuuttajataustaisten nuorten täysipainoista osallistumista ja sosiaalista osallisuutta, erityisesti siten, että

| 21. | otetaan kaikki nuoret mukaan heihin vaikuttavien politiikkojen kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin; |
| --- | --- |

21.

otetaan kaikki nuoret mukaan heihin vaikuttavien politiikkojen kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin;

| 22. | edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua ja ymmärtämystä; erityisesti siten, että eri kulttuuritaustaiset henkilöt voisivat osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan, jolloin torjutaan syrjintää, rasismia, muukalaisvihaa ja muita suvaitsemattomuuden muotoja; |
| --- | --- |

22.

edistetään kulttuurienvälistä vuoropuhelua ja ymmärtämystä; erityisesti siten, että eri kulttuuritaustaiset henkilöt voisivat osallistua aktiivisesti yhteiskuntaan, jolloin torjutaan syrjintää, rasismia, muukalaisvihaa ja muita suvaitsemattomuuden muotoja;

| 23. | edistetään nuorten naisten ja miesten tasa-arvoa erityisesti tarjoamalla yhtäläiset mahdollisuudet kunnolliseen koulutukseen; ja helpotetaan joustavaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille; |
| --- | --- |

23.

edistetään nuorten naisten ja miesten tasa-arvoa erityisesti tarjoamalla yhtäläiset mahdollisuudet kunnolliseen koulutukseen; ja helpotetaan joustavaa siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille;

| 24. | tunnustetaan epävirallisen ja arkioppimisen sekä oppimistulosten vahvistamisen keskeinen asema; |
| --- | --- |

24.

tunnustetaan epävirallisen ja arkioppimisen sekä oppimistulosten vahvistamisen keskeinen asema;

| 25. | tunnustetaan nuorisojärjestöjen, muun muassa maahanmuuttajanuorten järjestöjen, sekä muiden kansalaisyhteiskunnan osatekijöiden rooli nuorten osallisuuden tukemisessa; |
| --- | --- |

25.

tunnustetaan nuorisojärjestöjen, muun muassa maahanmuuttajanuorten järjestöjen, sekä muiden kansalaisyhteiskunnan osatekijöiden rooli nuorten osallisuuden tukemisessa;

| 26. | otetaan paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset aktiivisesti mukaan sosiaalisen osallisuuden politiikkojen toteuttamiseen; ja lujitetaan niiden yhteistyötä muuttoliikkeeseen liittyvissä kysymyksissä, muun muassa nuorten osallistumisen ja sosiaalisen osallisuuden tukemisessa; |
| --- | --- |

26.

otetaan paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset aktiivisesti mukaan sosiaalisen osallisuuden politiikkojen toteuttamiseen; ja lujitetaan niiden yhteistyötä muuttoliikkeeseen liittyvissä kysymyksissä, muun muassa nuorten osallistumisen ja sosiaalisen osallisuuden tukemisessa;

| 27. | tunnustetaan vastaanottavan maan virallisten kielten ja muiden vieraiden kielten oppimisen tärkeys. |
| --- | --- |

27.

tunnustetaan vastaanottavan maan virallisten kielten ja muiden vieraiden kielten oppimisen tärkeys.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA TOIMIVALTUUKSIENSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI:

| 28. | ottamaan huomioon maahanmuuttajataustaisten nuorten erityistarpeet ja vaikeudet poliittisten toimintalinjojen laadinnassa sekä palvelujen tarjonnassa; järjestämään helposti saatavilla olevia palveluja nuorille, jotka ovat kokeneet tai jotka ovat vaarassa kokea syrjintää, muukalaisvihaa ja rasismia; ja tunnustamaan samalla, että nuorten aktiivisen kansalaisuuden (...) perustana ovat yhtäläisesti heidän velvollisuutensa ja sitoutumisensa aktiiviseen osallistumiseen yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

28.

ottamaan huomioon maahanmuuttajataustaisten nuorten erityistarpeet ja vaikeudet poliittisten toimintalinjojen laadinnassa sekä palvelujen tarjonnassa; järjestämään helposti saatavilla olevia palveluja nuorille, jotka ovat kokeneet tai jotka ovat vaarassa kokea syrjintää, muukalaisvihaa ja rasismia; ja tunnustamaan samalla, että nuorten aktiivisen kansalaisuuden (...) perustana ovat yhtäläisesti heidän velvollisuutensa ja sitoutumisensa aktiiviseen osallistumiseen yhteiskunnassa;

| 29. | edistämään nuorisotyötä ja nuorisopolitiikkaa, jotka voivat parantaa nuorten aktiivista osallistumista, sosiaalista osallisuutta, solidaarisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä johtaa kasvavan monimuotoisuuden hyväksymiseen kaikkien nuorten keskuudessa; kehittämään innovatiivisia menetelmiä nuorisotyön toteuttamiseksi paikoissa, missä nuoret tapaavat; |
| --- | --- |

29.

edistämään nuorisotyötä ja nuorisopolitiikkaa, jotka voivat parantaa nuorten aktiivista osallistumista, sosiaalista osallisuutta, solidaarisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä johtaa kasvavan monimuotoisuuden hyväksymiseen kaikkien nuorten keskuudessa; kehittämään innovatiivisia menetelmiä nuorisotyön toteuttamiseksi paikoissa, missä nuoret tapaavat;

| 30. | edistämään kaikkien nuorten henkilökohtaista kehitystä ja hyvinvointia nuorisotyötä koskevien mahdollisuuksien avulla, jotta he voisivat hyödyntää voimavarojaan ja heistä tulisi aktiivisia ja sitoutuneita yhteiskunnan jäseniä; |
| --- | --- |

30.

edistämään kaikkien nuorten henkilökohtaista kehitystä ja hyvinvointia nuorisotyötä koskevien mahdollisuuksien avulla, jotta he voisivat hyödyntää voimavarojaan ja heistä tulisi aktiivisia ja sitoutuneita yhteiskunnan jäseniä;

| 31. | tukemaan maahanmuuttajataustaisten nuorten aktiivista sitoutumista ja osallistumista paikallisyhteisöihinsä, erityisesti arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen mahdollisuuksien osalta; |
| --- | --- |

31.

tukemaan maahanmuuttajataustaisten nuorten aktiivista sitoutumista ja osallistumista paikallisyhteisöihinsä, erityisesti arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen mahdollisuuksien osalta;

| 32. | lisäämään mahdollisuuksia käyttää kulttuuri-, urheilu- ja vapaa-ajan toimintaa, sillä ne ovat tärkeitä välineitä maahanmuuttajataustaisten nuorten ja nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

32.

lisäämään mahdollisuuksia käyttää kulttuuri-, urheilu- ja vapaa-ajan toimintaa, sillä ne ovat tärkeitä välineitä maahanmuuttajataustaisten nuorten ja nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi;

| 33. | kehittämään koulutusjärjestelmiä ja tarjoamaan opettajille tarvittava koulutus ja pätevyys, jossa otetaan huomioon kunkin yksittäisen oppijan erityistarpeet, maahanmuuttajataustaisten nuorten parempi oppimistuki mukaan luettuna; |
| --- | --- |

33.

kehittämään koulutusjärjestelmiä ja tarjoamaan opettajille tarvittava koulutus ja pätevyys, jossa otetaan huomioon kunkin yksittäisen oppijan erityistarpeet, maahanmuuttajataustaisten nuorten parempi oppimistuki mukaan luettuna;

| 34. | edistämään nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten monikielisyyttä ja tukemaan heidän asuinmaansa virallisten kielten taidon hankkimista, jotta he pystyisivät hankkimaan tietoa ja osallistumaan täysin koulutus-, kulttuuri- ja sosiaaliseen toimintaan; |
| --- | --- |

34.

edistämään nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten monikielisyyttä ja tukemaan heidän asuinmaansa virallisten kielten taidon hankkimista, jotta he pystyisivät hankkimaan tietoa ja osallistumaan täysin koulutus-, kulttuuri- ja sosiaaliseen toimintaan;

| 35. | tekemään yhteistyötä nuorisotyöntekijöiden ja nuorisojärjestöjen, myös maahanmuuttajanuorten järjestöjen, kanssa sekä kehittämään, edistämään ja tukemaan saatavilla olevaa vertaisoppimista molemminpuolisen kunnioituksen, suvaitsevaisuuden ja kulttuurienvälisen ymmärtämyksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

35.

tekemään yhteistyötä nuorisotyöntekijöiden ja nuorisojärjestöjen, myös maahanmuuttajanuorten järjestöjen, kanssa sekä kehittämään, edistämään ja tukemaan saatavilla olevaa vertaisoppimista molemminpuolisen kunnioituksen, suvaitsevaisuuden ja kulttuurienvälisen ymmärtämyksen lisäämiseksi;

| 36. | edistämään sosiaalista osallisuutta tietoyhteiskunnassa esimerkiksi parantamalla maahanmuuttajataustaisten nuorten medialukutaitoa; |
| --- | --- |

36.

edistämään sosiaalista osallisuutta tietoyhteiskunnassa esimerkiksi parantamalla maahanmuuttajataustaisten nuorten medialukutaitoa;

| 37. | tukemaan nuoria liikkuvia EU:n kansalaisia ja maahanmuuttajataustaisia nuoria siirtymisessä koulutuksesta työelämään ja varmistamaan kaikkien nuorten yhtäläinen pääsy nuorisotakuujärjestelmien piiriin kansallisten lainsäädännön ja palvelujen mukaisesti; |
| --- | --- |

37.

tukemaan nuoria liikkuvia EU:n kansalaisia ja maahanmuuttajataustaisia nuoria siirtymisessä koulutuksesta työelämään ja varmistamaan kaikkien nuorten yhtäläinen pääsy nuorisotakuujärjestelmien piiriin kansallisten lainsäädännön ja palvelujen mukaisesti;

| 38. | edistämään nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumista päätöksentekorakenteisiin ja lisäämään heidän tosiasiallista osallistumistaan ja vaikuttamistaan heitä koskeviin politiikkoihin ja ohjelmiin; |
| --- | --- |

38.

edistämään nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten osallistumista päätöksentekorakenteisiin ja lisäämään heidän tosiasiallista osallistumistaan ja vaikuttamistaan heitä koskeviin politiikkoihin ja ohjelmiin;

| 39. | tukemaan verkostoitumista ja kannustamaan nuorisojärjestöjen, myös maahanmuuttajanuorten järjestöjen, sekä paikallis-, alue- ja kansallisten viranomaisten sekä yksityissektorin välisiä strategisia kumppanuuksia, jotta nuorten johdolla voitaisiin järjestää monimuotoisuuden tunnustavia ja osallisuutta edistäviä hankkeita ja tapahtumia. |
| --- | --- |

39.

tukemaan verkostoitumista ja kannustamaan nuorisojärjestöjen, myös maahanmuuttajanuorten järjestöjen, sekä paikallis-, alue- ja kansallisten viranomaisten sekä yksityissektorin välisiä strategisia kumppanuuksia, jotta nuorten johdolla voitaisiin järjestää monimuotoisuuden tunnustavia ja osallisuutta edistäviä hankkeita ja tapahtumia.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA PUITTEISSA JA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI:

| 40. | ottamaan kaikki nuoret mukaan heihin vaikuttavien politiikkojen kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin; |
| --- | --- |

40.

ottamaan kaikki nuoret mukaan heihin vaikuttavien politiikkojen kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin;

| 41. | analysoimaan maahanmuuttajataustaisten nuorten naisten ja miesten sukupuolen mukaan eriytynyttä tilannetta ja toteuttamaan yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon tähtääviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

41.

analysoimaan maahanmuuttajataustaisten nuorten naisten ja miesten sukupuolen mukaan eriytynyttä tilannetta ja toteuttamaan yhtäläisiin mahdollisuuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon tähtääviä toimenpiteitä;

| 42. | tunnustamaan paikallisyhteisön tärkeän roolin maahanmuuttajataustaisten nuorten tukemisessa, jotta he pystyvät lisäämään tietämystään, taitojaan ja pätevyyttään virallisen koulutuksen sekä epävirallisen ja arkioppimisen ja kehittymisen mahdollisuuksien avulla; |
| --- | --- |

42.

tunnustamaan paikallisyhteisön tärkeän roolin maahanmuuttajataustaisten nuorten tukemisessa, jotta he pystyvät lisäämään tietämystään, taitojaan ja pätevyyttään virallisen koulutuksen sekä epävirallisen ja arkioppimisen ja kehittymisen mahdollisuuksien avulla;

| 43. | hyödyntämään mahdollisimman suuressa määrin Euroopan unionin kansalaisuuden teemavuotta 2013, jotta sen yhteydessä keskityttäisiin nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten liikkuvuuteen ja täysipainoiseen osallistumiseen eurooppalaisessa yhteiskunnassa, sekä vahvistamaan tietoisuutta nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten oikeuksista ja velvollisuuksista yhteenkuuluvuuden ja keskinäisen ymmärtämyksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

43.

hyödyntämään mahdollisimman suuressa määrin Euroopan unionin kansalaisuuden teemavuotta 2013, jotta sen yhteydessä keskityttäisiin nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten liikkuvuuteen ja täysipainoiseen osallistumiseen eurooppalaisessa yhteiskunnassa, sekä vahvistamaan tietoisuutta nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten oikeuksista ja velvollisuuksista yhteenkuuluvuuden ja keskinäisen ymmärtämyksen lisäämiseksi;

| 44. | edistämään muuttoliikkeeseen liittyviä kysymyksiä kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla käsittelevien eri sidosryhmien monialaista yhteistyötä ja synergiaa; |
| --- | --- |

44.

edistämään muuttoliikkeeseen liittyviä kysymyksiä kansallisella, alueellisella ja Euroopan tasolla käsittelevien eri sidosryhmien monialaista yhteistyötä ja synergiaa;

| 45. | tukemaan ohjelmia ja toimia, joilla helpotetaan nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten pääsyä työmarkkinoille ja parannetaan heidän työllistyvyyttään ammatinvalinnanohjauksen sekä työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksista annettavien tietojen avulla; |
| --- | --- |

45.

tukemaan ohjelmia ja toimia, joilla helpotetaan nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten pääsyä työmarkkinoille ja parannetaan heidän työllistyvyyttään ammatinvalinnanohjauksen sekä työllistymis- ja koulutusmahdollisuuksista annettavien tietojen avulla;

| 46. | tarkastelemaan mahdollisuuksia kohdentaa nuorille tarkoitettuja tiedotus- ja neuvontapalveluja maahanmuuttajataustaisiin nuoriin, jotta räätälöityä ja innovatiivista tiedotusta ja neuvontaa voitaisiin tarjota henkilökohtaisesti tai verkossa; |
| --- | --- |

46.

tarkastelemaan mahdollisuuksia kohdentaa nuorille tarkoitettuja tiedotus- ja neuvontapalveluja maahanmuuttajataustaisiin nuoriin, jotta räätälöityä ja innovatiivista tiedotusta ja neuvontaa voitaisiin tarjota henkilökohtaisesti tai verkossa;

| 47. | kannustamaan ja tukemaan nuorisojärjestöjen, myös maahanmuuttajanuorten järjestöjen, ja tiedotusvälineiden yhteistyötä ennakkoluulottomamman kuvan antamiseksi maahanmuuttajataustaisista nuorista sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

47.

kannustamaan ja tukemaan nuorisojärjestöjen, myös maahanmuuttajanuorten järjestöjen, ja tiedotusvälineiden yhteistyötä ennakkoluulottomamman kuvan antamiseksi maahanmuuttajataustaisista nuorista sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi;

| 48. | suhtautumaan myönteisesti epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validoinnista ehdotetun neuvoston suosituksen hyväksymiseen ja tunnustamaan myös nuorisojärjestöjen roolin maahanmuuttajataustaisille nuorille erittäin tärkeän epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen keskeisinä tarjoajina; |
| --- | --- |

48.

suhtautumaan myönteisesti epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen validoinnista ehdotetun neuvoston suosituksen hyväksymiseen ja tunnustamaan myös nuorisojärjestöjen roolin maahanmuuttajataustaisille nuorille erittäin tärkeän epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen keskeisinä tarjoajina;

| 49. | pyrkimään sen varmistamiseen, että seuraavan sukupolven EU-ohjelmat ja muut välineet, joiden kohteena ovat nuoret, ovat kaikkien nuorten saatavilla ja heidän tarpeisiinsa mukautettuja, ja vahvistamaan kaikilla tasoilla sellaisen nuorisotoiminnan tukea ja rahoitusta, jonka kohteena on EU:sta ja muista kuin EU-maista tulevien nuorten sosiaalinen osallisuus ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu. |
| --- | --- |

49.

pyrkimään sen varmistamiseen, että seuraavan sukupolven EU-ohjelmat ja muut välineet, joiden kohteena ovat nuoret, ovat kaikkien nuorten saatavilla ja heidän tarpeisiinsa mukautettuja, ja vahvistamaan kaikilla tasoilla sellaisen nuorisotoiminnan tukea ja rahoitusta, jonka kohteena on EU:sta ja muista kuin EU-maista tulevien nuorten sosiaalinen osallisuus ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu.

KEHOTTAVAT KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA PUITTEISSA:

| 50. | edistämään nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten sosiaalista osallisuutta koskevia hyviä käytäntöjä asiaankuuluvien tutkimusten perusteella, esimerkkinä yhteisen tutkimuskeskuksen kertomus heikommassa asemassa oleville nuorille tarkoitetusta tieto- ja viestintätekniikasta sekä nuorisotyön arvoa koskeva tutkimus, jossa esitellään erilaista nuorisotyötoimintaa ja sen arvoa EU:n nuorille; |
| --- | --- |

50.

edistämään nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten ja maahanmuuttajataustaisten nuorten sosiaalista osallisuutta koskevia hyviä käytäntöjä asiaankuuluvien tutkimusten perusteella, esimerkkinä yhteisen tutkimuskeskuksen kertomus heikommassa asemassa oleville nuorille tarkoitetusta tieto- ja viestintätekniikasta sekä nuorisotyön arvoa koskeva tutkimus, jossa esitellään erilaista nuorisotyötoimintaa ja sen arvoa EU:n nuorille;

| 51. | vahvistamaan asiaankuuluvien politiikkojen välistä synergiaa, erityisesti EU:n nuorisostrategian ja Eurooppa 2020 -strategian ”osallistava kasvu” -prioriteetin yhteyttä; |
| --- | --- |

51.

vahvistamaan asiaankuuluvien politiikkojen välistä synergiaa, erityisesti EU:n nuorisostrategian ja Eurooppa 2020 -strategian ”osallistava kasvu” -prioriteetin yhteyttä;

| 52. | keräämään lisää tutkimustuloksia ja tietämystä maahanmuuttajataustaisten nuorten ja nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten osallistumisesta ja sosiaalisesta osallisuudesta. |
| --- | --- |

52.

keräämään lisää tutkimustuloksia ja tietämystä maahanmuuttajataustaisten nuorten ja nuorten liikkuvien EU:n kansalaisten osallistumisesta ja sosiaalisesta osallisuudesta.

---

(1)  Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artikla.

(2)  EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(3)  Näissä päätelmissä käytetään termiä ”maahanmuuttajataustaiset nuoret” kuvaamaan jäsenvaltiossa laillisesti asuvia nuoria, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, riippumatta siitä, missä he ovat syntyneet, ja nuoria, jotka ovat saaneet vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisuuden, mutta joiden vanhemmat ovat syntyneet EU:n ulkopuolella. Näissä päätelmissä käytetään termiä ”nuoret liikkuvat EU:n kansalaiset” sellaisessa EU-maassa asuvista EU:n kansalaisista, jossa he tai heidän vanhempansa eivät ole syntyneet. Tällaiset kansalaiset käyttävät siten perussopimuksen mukaista oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen ja asuinpaikkaan. Kolmansien maiden kansalaisiin ja oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen käyttäviin EU:n kansalaisiin sovellettavat oikeudelliset puitteet eroavat toisistaan selvästi. Olisi syytä panna merkille, että kaikkia kotouttamiseen liittyviä toimenpiteitä sovelletaan kolmansien maiden kansalaisiin, kun taas osallisuus ja aktiivinen osallistuminen paikalliseen yhteiskuntaan ovat sekä nuoriin liikkuviin EU:n kansalaisiin että maahanmuuttajataustaisiin nuoriin sovellettavia.

(4)  Eurostat Statistics in focus – 31/2012.

(5)  Lähde: Eurostat (migr_pop2ctz).

(6)  Neuvoston päätös 2007/435/EY, tehty 25 päivänä kesäkuuta 2007, eurooppalaisen rahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013 kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa (EUVL L 168, 28.6.2007, s. 18).

(7)  Perusoikeusviraston tutkimus muuttajista, vähemmistöistä ja työllisyydestä (2011).

---

LIITE

Poliittinen tausta

| 1. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, syrjäytymisestä oman elämän vaikuttajaksi: nuorten aloitteellisuuden, yritteliäisyyden ja luovuuden edistäminen (1). |
| --- | --- |

1.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2001, syrjäytymisestä oman elämän vaikuttajaksi: nuorten aloitteellisuuden, yritteliäisyyden ja luovuuden edistäminen (1).

| 2. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 22 päivänä toukokuuta 2008, epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumisesta (2). |
| --- | --- |

2.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 22 päivänä toukokuuta 2008, epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumisesta (2).

| 3. | Neuvoston päätelmät, annettu 26. marraskuuta 2009, maahanmuuttajataustaisten lasten koulutuksesta (3). |
| --- | --- |

3.

Neuvoston päätelmät, annettu 26. marraskuuta 2009, maahanmuuttajataustaisten lasten koulutuksesta (3).

| 4. | Neuvoston päätöslauselma, annettu 27 päivänä marraskuuta 2009, nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (4). |
| --- | --- |

4.

Neuvoston päätöslauselma, annettu 27 päivänä marraskuuta 2009, nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018) (4).

| 5. | Neuvoston päätelmät, annettu 18. marraskuuta 2010, urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä (5). |
| --- | --- |

5.

Neuvoston päätelmät, annettu 18. marraskuuta 2010, urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä (5).

| 6. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisotyöstä (6). |
| --- | --- |

6.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisotyöstä (6).

| 7. | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä: työttömyyden ja köyhyyden torjunta (7). |
| --- | --- |

7.

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä: työttömyyden ja köyhyyden torjunta (7).

| 8. | Neuvoston päätelmät, annettu 17. kesäkuuta 2011, lasten köyhyyden torjumisesta ja lasten hyvinvoinnin edistämisestä (8). |
| --- | --- |

8.

Neuvoston päätelmät, annettu 17. kesäkuuta 2011, lasten köyhyyden torjumisesta ja lasten hyvinvoinnin edistämisestä (8).

| 9. | Neuvoston päätelmät, annettu 28. marraskuuta 2011, kielitaidosta liikkuvuuden edistäjänä (9). |
| --- | --- |

9.

Neuvoston päätelmät, annettu 28. marraskuuta 2011, kielitaidosta liikkuvuuden edistäjänä (9).

| 10. | Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta toimintasuunnitelmasta kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten, oikeus- ja sisäasioiden neuvoston hyväksymä joulukuussa 2011 (10). |
| --- | --- |

10.

Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta toimintasuunnitelmasta kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten, oikeus- ja sisäasioiden neuvoston hyväksymä joulukuussa 2011 (10).

| 11. | Komission tiedonanto eurooppalaisesta toimintasuunnitelmasta kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten (11). |
| --- | --- |

11.

Komission tiedonanto eurooppalaisesta toimintasuunnitelmasta kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista varten (11).

| 12. | Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia (12). |
| --- | --- |

12.

Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia (12).

---

(1)  EYVL C 196, 12.7.2001, s. 2.

(2)  EUVL C 141, 7.6.2008, s. 1.

(3)  EUVL C 301, 11.12.2009, s. 5.

(4)  EUVL C 311, 19.12.2009, s. 1.

(5)  EUVL C 326, 3.12.2010, s. 5.

(6)  EUVL C 327, 4.12.2010, s. 1.

(7)  EUVL C 137, 27.5.2010, s. 1.

(8)  Asiak. 11844/11.

(9)  EUVL C 372, 20.12.2011, s. 27.

(10)  Asiak. 18296/11.

(11)  COM(2011) 455 final.

(12)  COM(2010) 2020 final.

---

| 19.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 393/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 393/20

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, urheilupoliittisen päätöksenteon näyttöpohjan vahvistamisesta

2012/C 393/06

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

1.   PALAUTTAEN MIELEEN:

| 1. | EU:lle SEUT 165 artiklassa annetun tehtävän kehittää urheilun eurooppalaista ulottuvuutta ja edistää eurooppalaista urheilua. |
| --- | --- |

1.

EU:lle SEUT 165 artiklassa annetun tehtävän kehittää urheilun eurooppalaista ulottuvuutta ja edistää eurooppalaista urheilua.

| 2. | Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman vuosiksi 2011–2014 (1), joka hyväksyttiin 20. toukokuuta 2011 ja jossa etusijalle asetettiin pyrkiminen näyttöön perustuvaan urheilupolitiikkaan EU:n tasolla ja perustettiin urheilua koskevan tilastoinnin asiantuntijaryhmä, jonka tehtäväksi annettiin suositella nykyisen työskentelyn pohjalta keinoja tietojen keruun edistämiseksi urheilun alalla. |
| --- | --- |

2.

Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman vuosiksi 2011–2014 (1), joka hyväksyttiin 20. toukokuuta 2011 ja jossa etusijalle asetettiin pyrkiminen näyttöön perustuvaan urheilupolitiikkaan EU:n tasolla ja perustettiin urheilua koskevan tilastoinnin asiantuntijaryhmä, jonka tehtäväksi annettiin suositella nykyisen työskentelyn pohjalta keinoja tietojen keruun edistämiseksi urheilun alalla.

| 3. | komission 7. heinäkuuta 2007 esittämän urheilun valkoisen kirjan (2) sekä komission 18. tammikuuta 2011 antaman tiedonannon urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä (3), joissa korostettiin vankan näytön tärkeyttä urheilupoliittisen päätöksenteon tukemisessa, muun muassa tarvetta saada vertailukelpoisia EU:n laajuisia tietoja urheilun sosiaalisista ja taloudellisista näkökohdista, ja joissa ehdotettiin konkreettisia toimia kyseisen tarpeen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

3.

komission 7. heinäkuuta 2007 esittämän urheilun valkoisen kirjan (2) sekä komission 18. tammikuuta 2011 antaman tiedonannon urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä (3), joissa korostettiin vankan näytön tärkeyttä urheilupoliittisen päätöksenteon tukemisessa, muun muassa tarvetta saada vertailukelpoisia EU:n laajuisia tietoja urheilun sosiaalisista ja taloudellisista näkökohdista, ja joissa ehdotettiin konkreettisia toimia kyseisen tarpeen huomioon ottamiseksi.

| 4. | urheilua koskevan tilastoinnin alalla jäsenvaltioiden kesken komission avulla vuodesta 2006 tehdyn EU:n tason järjestelmällisen yhteistyön. Yhteistyön tuloksena on kehitetty urheilun taloudellisen merkityksen mittaamiseen tarkoitettu yhteinen menetelmä, joka perustuu hyväksyttyyn EU:n määritelmään (ns. urheilua koskeva Vilnan määritelmä), ja urheilun satelliittitilinpito (4) useissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

4.

urheilua koskevan tilastoinnin alalla jäsenvaltioiden kesken komission avulla vuodesta 2006 tehdyn EU:n tason järjestelmällisen yhteistyön. Yhteistyön tuloksena on kehitetty urheilun taloudellisen merkityksen mittaamiseen tarkoitettu yhteinen menetelmä, joka perustuu hyväksyttyyn EU:n määritelmään (ns. urheilua koskeva Vilnan määritelmä), ja urheilun satelliittitilinpito (4) useissa jäsenvaltioissa.

| 5. | komission vuosina 2010 ja 2011 käynnistämät EU:n laajuiset tutkimukset urheilun vaikutuksesta EU:n taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen sekä EU:n mahdollisesta urheilun seurantatoimesta tulevaisuudessa (5); |
| --- | --- |

5.

komission vuosina 2010 ja 2011 käynnistämät EU:n laajuiset tutkimukset urheilun vaikutuksesta EU:n taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen sekä EU:n mahdollisesta urheilun seurantatoimesta tulevaisuudessa (5);

| 6. | ensimmäisen urheilua koskevaa tilastointia käsitelleen EU:n konferenssin, joka pidettiin Brysselissä 23. maaliskuuta 2011 ja jossa vahvistettiin parempien ja vertailukelpoisempien urheilua koskevien tietojen tärkeä merkitys (6). |
| --- | --- |

6.

ensimmäisen urheilua koskevaa tilastointia käsitelleen EU:n konferenssin, joka pidettiin Brysselissä 23. maaliskuuta 2011 ja jossa vahvistettiin parempien ja vertailukelpoisempien urheilua koskevien tietojen tärkeä merkitys (6).

2.   KATSOEN SEURAAVAA:

| 1. | Nykyinen talous- ja finanssikriisi vaikuttaa suuresti julkisiin menoihin kaikkialla EU:ssa, ja sen vuoksi useat jäsenvaltiot kohdentavat resurssinsa sellaisille politiikan alueille, jotka luovat kasvua ja työpaikkoja. |
| --- | --- |

1.

Nykyinen talous- ja finanssikriisi vaikuttaa suuresti julkisiin menoihin kaikkialla EU:ssa, ja sen vuoksi useat jäsenvaltiot kohdentavat resurssinsa sellaisille politiikan alueille, jotka luovat kasvua ja työpaikkoja.

| 2. | Vaikka eri tasoilla on tutkittu urheilun taloudellisia vaikutuksia, tuloksia ei yleensä ole voitu vertailla maiden kesken. Nykyään on yhä enemmän näyttöä siitä, että urheilulla on huomattava vaikutus Euroopan talouteen ja että se on tärkeä kasvun ja työllisyyden edistäjä (7), jonka avulla kohennetaan myös sosiaalista yhteenkuuluvuutta, hyvinvointia ja ”pehmeiden” taitojen kehittämistä (8), joten se myötävaikuttaa selvästi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

2.

Vaikka eri tasoilla on tutkittu urheilun taloudellisia vaikutuksia, tuloksia ei yleensä ole voitu vertailla maiden kesken. Nykyään on yhä enemmän näyttöä siitä, että urheilulla on huomattava vaikutus Euroopan talouteen ja että se on tärkeä kasvun ja työllisyyden edistäjä (7), jonka avulla kohennetaan myös sosiaalista yhteenkuuluvuutta, hyvinvointia ja ”pehmeiden” taitojen kehittämistä (8), joten se myötävaikuttaa selvästi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.

| 3. | Viimeaikaisen EU:n laajuisen tutkimuksen mukaan urheilun osuus on 1,76 prosenttia EU:n koko bruttoarvonlisäyksestä (9). Jos kerrannaisvaikutukset otetaan huomioon, urheilun osuus kohoaa jopa 2,98 prosenttiin EU:n koko bruttoarvonlisäyksestä. Lisäksi urheilualan kasvu on osoittautunut työvoimavaltaiseksi, mikä näkyy urheilun suurempana osuutena EU:n kokonaistyöllisyydestä (noin 2,12 prosenttia) kuin bruttoarvonlisäyksestä. Tällaisen suuren työvoimavaltaisuutensa ansiosta urheilulla on tärkeä asema työllisyyden turvaamisessa. |
| --- | --- |

3.

Viimeaikaisen EU:n laajuisen tutkimuksen mukaan urheilun osuus on 1,76 prosenttia EU:n koko bruttoarvonlisäyksestä (9). Jos kerrannaisvaikutukset otetaan huomioon, urheilun osuus kohoaa jopa 2,98 prosenttiin EU:n koko bruttoarvonlisäyksestä. Lisäksi urheilualan kasvu on osoittautunut työvoimavaltaiseksi, mikä näkyy urheilun suurempana osuutena EU:n kokonaistyöllisyydestä (noin 2,12 prosenttia) kuin bruttoarvonlisäyksestä. Tällaisen suuren työvoimavaltaisuutensa ansiosta urheilulla on tärkeä asema työllisyyden turvaamisessa.

| 4. | Erilaisten urheiluun liittyvien tietojen kokoaminen ja niiden käyttö politiikan laadinnassa voi parantaa urheilupolitiikan laatua. Tässä yhteydessä katsotaan, että urheilun satelliittitilinpito on arvokas väline näytön keräämisessä urheilupolitiikan laatimista varten. Toiset jäsenvaltiot ovat edistyneet erinomaisesti urheilun taloudellisen merkityksen mittaamisessa ottamalla käyttöön urheilun satelliittitilinpidon kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

4.

Erilaisten urheiluun liittyvien tietojen kokoaminen ja niiden käyttö politiikan laadinnassa voi parantaa urheilupolitiikan laatua. Tässä yhteydessä katsotaan, että urheilun satelliittitilinpito on arvokas väline näytön keräämisessä urheilupolitiikan laatimista varten. Toiset jäsenvaltiot ovat edistyneet erinomaisesti urheilun taloudellisen merkityksen mittaamisessa ottamalla käyttöön urheilun satelliittitilinpidon kansallisella tasolla.

| 5. | Urheilua koskevan tietämyksen tasoa lisäävää yhteistyötä voidaan tehostaa EU:ssa parhaiten monialaisella yhteistyöllä, johon osallistuvat tiedeyhteisö, urheiluteollisuus, urheilumaailma sekä kansalliset ja eurooppalaiset viranomaiset, muun muassa tilastolaitokset. |
| --- | --- |

5.

Urheilua koskevan tietämyksen tasoa lisäävää yhteistyötä voidaan tehostaa EU:ssa parhaiten monialaisella yhteistyöllä, johon osallistuvat tiedeyhteisö, urheiluteollisuus, urheilumaailma sekä kansalliset ja eurooppalaiset viranomaiset, muun muassa tilastolaitokset.

| 6. | Eri urheilupolitiikkojen tuloksia koskevat Eurobarometri-tutkimukset ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi jäsenvaltioiden suuntausten vertailemiseksi eri aikoina; niillä ei kuitenkaan voida korvata Euroopan tilastojärjestelmän Eurostatin kautta toimitettavia luotettavia tilastotietoja; |
| --- | --- |

6.

Eri urheilupolitiikkojen tuloksia koskevat Eurobarometri-tutkimukset ovat osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi jäsenvaltioiden suuntausten vertailemiseksi eri aikoina; niillä ei kuitenkaan voida korvata Euroopan tilastojärjestelmän Eurostatin kautta toimitettavia luotettavia tilastotietoja;

| 7. | Urheilua koskevan tilastoinnin asiantuntijaryhmä on laatinut ensimmäiset urheilun vahvemman näyttöpohjan erityisiä näkökohtia koskevat ohjeet (10) toimeksiantonsa mukaisesti. Niihin sisältyvät muun muassa






  — | politiikkasuositukset, jotka perustuvat tutkimukseen urheilun vaikutuksista talouskasvuun ja työllisyyteen EU:ssa, sekä |
| --- | --- | --- |

7.

Urheilua koskevan tilastoinnin asiantuntijaryhmä on laatinut ensimmäiset urheilun vahvemman näyttöpohjan erityisiä näkökohtia koskevat ohjeet (10) toimeksiantonsa mukaisesti. Niihin sisältyvät muun muassa

—

politiikkasuositukset, jotka perustuvat tutkimukseen urheilun vaikutuksista talouskasvuun ja työllisyyteen EU:ssa, sekä

| — | kansallisille tilastolaitoksille tarkoitettu opaskirja siitä, miten urheilun satelliittitilinpito otetaan käyttöön. |
| --- | --- |

—

kansallisille tilastolaitoksille tarkoitettu opaskirja siitä, miten urheilun satelliittitilinpito otetaan käyttöön.

| 8. | Urheilupoliittisen päätöksenteon paremman näyttöpohjan kehittämisessä on otettava huomioon talous- ja finanssikriisistä johtuvat talousarviorajoitteet sekä kansallisella että unionin tasolla. |
| --- | --- |

8.

Urheilupoliittisen päätöksenteon paremman näyttöpohjan kehittämisessä on otettava huomioon talous- ja finanssikriisistä johtuvat talousarviorajoitteet sekä kansallisella että unionin tasolla.

3.   KEHOTTAVAT EU:N JÄSENVALTIOITA:

| 1. | Edistämään urheilun satelliittitilinpidon vapaaehtoista kehittämistä käytettävissä olevien metodologisten välineiden avulla siten, että hyödynnetään EU:n nykyisiä yhteistyörakenteita ja pyritään ottamaan mukaan asiaankuuluvat hallintorakenteet, muun muassa kansalliset tilastolaitokset. |
| --- | --- |

1.

Edistämään urheilun satelliittitilinpidon vapaaehtoista kehittämistä käytettävissä olevien metodologisten välineiden avulla siten, että hyödynnetään EU:n nykyisiä yhteistyörakenteita ja pyritään ottamaan mukaan asiaankuuluvat hallintorakenteet, muun muassa kansalliset tilastolaitokset.

| 2. | Kannustamaan ja tukemaan aloitteita, joilla pyritään parantamaan urheilua koskevien tietojen keruuta ja levitystä, nykyiset kansalliset tiedot mukaan lukien, jotta siten vahvistettaisiin näyttöön perustuvaa urheilupolitiikkaa. |
| --- | --- |

2.

Kannustamaan ja tukemaan aloitteita, joilla pyritään parantamaan urheilua koskevien tietojen keruuta ja levitystä, nykyiset kansalliset tiedot mukaan lukien, jotta siten vahvistettaisiin näyttöön perustuvaa urheilupolitiikkaa.

4.   KEHOTTAVAT EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTON PUHEENJOHTAJAVALTIOTA, JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA PUITTEISSA:

| 1. | Parantamaan urheilun sosiaalisten ja taloudellisten näkökohtien näyttöpohjaa EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa esimerkiksi sisällyttämällä nämä aiheet Euroopan unionin vuosien 2013–2017 tilasto-ohjelmaan ja myöhempiin vuotuisiin tilastoja koskeviin työohjelmiin. |
| --- | --- |

1.

Parantamaan urheilun sosiaalisten ja taloudellisten näkökohtien näyttöpohjaa EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa esimerkiksi sisällyttämällä nämä aiheet Euroopan unionin vuosien 2013–2017 tilasto-ohjelmaan ja myöhempiin vuotuisiin tilastoja koskeviin työohjelmiin.

| 2. | Pyrkimään yhteistyön parantamiseen urheilualan ja tilastoinnin asiaankuuluvien institutionaalisten rakenteiden välillä EU:ssa ja jäsenvaltioissa, jotta lisättäisiin tietoisuutta luotettavien ja vertailukelpoisten urheilua koskevien tietojen tarpeesta. |
| --- | --- |

2.

Pyrkimään yhteistyön parantamiseen urheilualan ja tilastoinnin asiaankuuluvien institutionaalisten rakenteiden välillä EU:ssa ja jäsenvaltioissa, jotta lisättäisiin tietoisuutta luotettavien ja vertailukelpoisten urheilua koskevien tietojen tarpeesta.

| 3. | Edistämään nykyisen näytön pohjalta laajempaa ymmärtämystä urheilun keskeisestä asemasta kasvun, työllisyyden ja taitojen kehittämisen sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäjänä kansallisen ja alueellisen poliittisen päätöksenteon sekä Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä. |
| --- | --- |

3.

Edistämään nykyisen näytön pohjalta laajempaa ymmärtämystä urheilun keskeisestä asemasta kasvun, työllisyyden ja taitojen kehittämisen sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäjänä kansallisen ja alueellisen poliittisen päätöksenteon sekä Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä.

5.   PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA:

| 1. | Harkitsemaan tähänastisen alalla tehdyn työn perusteella käytettävissä olevien ja tulevien EU:n rahoitusvälineiden käyttöä kansallisten urheilun satelliittitilinpidon kehittämispyrkimysten tukemiseen. |
| --- | --- |

1.

Harkitsemaan tähänastisen alalla tehdyn työn perusteella käytettävissä olevien ja tulevien EU:n rahoitusvälineiden käyttöä kansallisten urheilun satelliittitilinpidon kehittämispyrkimysten tukemiseen.

| 2. | Edistämään urheilun näyttöpohjan vahvistamista tukemalla erityisesti kansallisia urheilun satelliittitilinpidon kehittämispyrkimyksiä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa EU:n tasolla tähänastisen alalla tehdyn työn pohjalta, jotta voitaisiin mitata empiirisesti urheilun vaikutuksia talouskasvuun sekä työllisyyden turvaamiseen ja edistämiseen Euroopassa;






  — | keskeisten tietotarpeiden määrittämistä urheilupoliittisessa päätöksenteossa Euroopassa, esimerkiksi urheiluun osallistumisen osalta, ja sen jälkeen pyrkimyksiä urheilua koskevien EU:n laajuisten tietojen keräämiseen ja levittämiseen näillä aloilla; |
| --- | --- | --- |

2.

Edistämään urheilun näyttöpohjan vahvistamista tukemalla erityisesti kansallisia urheilun satelliittitilinpidon kehittämispyrkimyksiä ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa EU:n tasolla tähänastisen alalla tehdyn työn pohjalta, jotta voitaisiin mitata empiirisesti urheilun vaikutuksia talouskasvuun sekä työllisyyden turvaamiseen ja edistämiseen Euroopassa;

—

keskeisten tietotarpeiden määrittämistä urheilupoliittisessa päätöksenteossa Euroopassa, esimerkiksi urheiluun osallistumisen osalta, ja sen jälkeen pyrkimyksiä urheilua koskevien EU:n laajuisten tietojen keräämiseen ja levittämiseen näillä aloilla;

| — | EU:n tutkimusten, esimerkiksi Eurobarometri-tutkimusten, sekä neuvoston määrittämiin urheilun poliittisiin painopisteisiin liittyvien tutkimusten toteuttamista ja niiden tuloksista tiedottamista, sekä sisällyttämällä urheilun Eurostatin nykyisiin kyselytutkimuksiin. |
| --- | --- |

—

EU:n tutkimusten, esimerkiksi Eurobarometri-tutkimusten, sekä neuvoston määrittämiin urheilun poliittisiin painopisteisiin liittyvien tutkimusten toteuttamista ja niiden tuloksista tiedottamista, sekä sisällyttämällä urheilun Eurostatin nykyisiin kyselytutkimuksiin.

---

(1)  EUVL C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2)  Euroopan komission urheilun valkoinen kirja, COM(2007) 391 final.

(3)  Euroopan komission tiedonanto ”Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen”, COM(2011) 12 final.

(4)  Satelliittitilinpitoa koskeva järjestelmä (tässä: urheilun satelliittitilinpito) määritellään selkeäksi tilastokehykseksi, jolla mitataan tietyn alan (tässä: urheilualan) taloudellista merkitystä kansantaloudessa.

(5)  http://ec.europa.eu/sport/preparatory_actions/studies-surveys-conferences-and-seminars_en.htm

(6)  http://ec.europa.eu/sport/news/eu-conference-on-sport-statistics_en.htm

(7)  Tiivistelmä urheilun vaikutusta EU:n taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen käsittelevästä tutkimuksesta: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b1/eusf2012-executive-summary-study-costegaeiteu-august-2012.pdf. Yksi tutkimuksen erityistavoitteista oli kehittää menetelmäkehys, jossa otetaan huomioon urheilun taloudelliset vaikutukset EU:ssa. Näiden huomioon ottamiseksi tutkimuksessa kaikki kansalliset arviot sisällytettiin urheilun satelliittitilinpidon monialueiseen järjestelmään (kukin jäsenvaltio katsottiin yhdeksi alueelliseksi kokonaisuudeksi EU:n 27 jäsenvaltion joukossa) urheilua koskevan Vilnan määritelmän mukaisesti.

(8)  Urheilutapahtumaan osallistumisesta tai sen järjestämisestä ruohonjuuritasolla saadut pehmeät taidot ja pätevyydet, kuten ryhmätyö, kurinalaisuus, aloitteellisuus, sinnikkyys ja organisointitaidot, ovat ehdottoman tärkeitä valmisteltaessa ihmisiä työmarkkinoille, joilla tällaisia taitoja pidetään suuressa arvossa.

(9)  Urheilun osuus eurooppalaisesta lisäarvosta on siten verrattavissa maatalouden, metsätalouden ja kalastuksen osuuteen yhteensä ja se on lähes 2,5 kertaa niin suuri kuin kaivostoiminta ja louhinta. Sen osuus on lisäksi yli viidennes finanssipalveluista, vakuutus- ja eläkevakuutustoiminta mukaan lukien. Joka kuudeskymmenes EU:ssa tuotettu ja ansaittu euro liittyy urheiluun. Urheilun vaikutusta EU:n taloudelliseen kasvuun ja työllisyyteen käsittelevä tutkimus: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b1/eusf2012-executive-summary-study-costegaeiteu-august-2012.pdf

(10)  http://ec.europa.eu/sport/library/documents

---

| 19.12.2012 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 393/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.12.2012

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 393/22

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, terveyttä edistävän liikunnan lisäämisestä

2012/C 393/07

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

1.   PALAUTTAEN MIELEEN LIITTEESSÄ ESITETYN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN JA ERITYISESTI:

| 1. | Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman vuosiksi 2011–2014 (1), joka hyväksyttiin 20. toukokuuta 2011 ja jossa määritettiin terveyttä edistävä liikunta EU:n tason urheilualan yhteistyön yhdeksi ensisijaiseksi aiheeksi ja jolla perustettiin urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevä asiantuntijaryhmä, joka sai tehtäväksi tutkia, miten lisätä terveyttä edistävää liikuntaa ja siihen osallistumista ruohonjuuritason urheilutoiminnassa. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unionin urheilualan työsuunnitelman vuosiksi 2011–2014 (1), joka hyväksyttiin 20. toukokuuta 2011 ja jossa määritettiin terveyttä edistävä liikunta EU:n tason urheilualan yhteistyön yhdeksi ensisijaiseksi aiheeksi ja jolla perustettiin urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevä asiantuntijaryhmä, joka sai tehtäväksi tutkia, miten lisätä terveyttä edistävää liikuntaa ja siihen osallistumista ruohonjuuritason urheilutoiminnassa.

| 2. | Komission 7. heinäkuuta 2007 antaman urheilun valkoisen kirjan (2), jossa korostettiin liikunnan merkitystä ja esitettiin suunnitelma, jonka mukaan komissio tekisi ehdotuksen liikuntaa koskevista suuntaviivoista vuoden 2008 loppuun mennessä; ja urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä 18. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon (3), jossa todettiin, että urheilu on perustava osa kaikkea sellaista julkista toimintapolitiikkaa, jolla pyritään fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen, ja kehotettiin jatkamaan pyrkimyksiä kansallisten suuntaviivojen laatimiseksi, mihin sisältyy uudelleentarkastelu ja koordinointi. |
| --- | --- |

2.

Komission 7. heinäkuuta 2007 antaman urheilun valkoisen kirjan (2), jossa korostettiin liikunnan merkitystä ja esitettiin suunnitelma, jonka mukaan komissio tekisi ehdotuksen liikuntaa koskevista suuntaviivoista vuoden 2008 loppuun mennessä; ja urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämisestä 18. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon (3), jossa todettiin, että urheilu on perustava osa kaikkea sellaista julkista toimintapolitiikkaa, jolla pyritään fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen, ja kehotettiin jatkamaan pyrkimyksiä kansallisten suuntaviivojen laatimiseksi, mihin sisältyy uudelleentarkastelu ja koordinointi.

2.   PANNEN MERKILLE:

| 1. | Fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset, joihin EU:n jäsenvaltioiden urheilusta vastaavat ministerit suhtautuivat myönteisesti epävirallisessa kokouksessaan marraskuussa 2008 ja joissa kannustetaan toteuttamaan eri alojen välisiä politiikkoja liikunnan lisäämiseksi koko väestön osalta yhteiskuntaluokasta, iästä, sukupuolesta, rodusta, etnisestä taustasta ja fyysisistä kyvyistä riippumatta (4). |
| --- | --- |

1.

Fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset, joihin EU:n jäsenvaltioiden urheilusta vastaavat ministerit suhtautuivat myönteisesti epävirallisessa kokouksessaan marraskuussa 2008 ja joissa kannustetaan toteuttamaan eri alojen välisiä politiikkoja liikunnan lisäämiseksi koko väestön osalta yhteiskuntaluokasta, iästä, sukupuolesta, rodusta, etnisestä taustasta ja fyysisistä kyvyistä riippumatta (4).

3.   KATSOEN SEURAAVAA:

| 1. | Maailman terveysjärjestä (WHO) on hiljattain määrittänyt riittämättömän liikunnan ennenaikaisen kuolleisuuden ja tautien neljänneksi tärkeimmäksi riskitekijäksi maailmassa (5). |
| --- | --- |

1.

Maailman terveysjärjestä (WHO) on hiljattain määrittänyt riittämättömän liikunnan ennenaikaisen kuolleisuuden ja tautien neljänneksi tärkeimmäksi riskitekijäksi maailmassa (5).

| 2. | Liikunta on tehokkaimpia keinoja ehkäistä ennalta ei-tarttuvia tauteja ja torjua lihavuutta (6). On myös olemassa yhä enemmän näyttöä liikunnan ja mielenterveyden ja kognitiivisten prosessien välisestä positiivisesta korrelaatiosta (7). Liikunnan puute vaikuttaa haitallisesti ihmisten henkilökohtaisen terveyden ohella myös terveydenhuoltojärjestelmiin ja talouteen kokonaisuudessaan liikunnan puutteen aiheuttamien merkittävien suorien ja välillisten kustannusten vuoksi (8). Liikunnan hyödyt koskevat ennalta ehkäisyä, hoitoa ja kuntoutusta, joten siitä on etua joka iässä ja sillä on erityinen merkitys Euroopan väestön ikääntymisen ja kaikenikäisten korkean elämänlaadun säilyttämisen kannalta. |
| --- | --- |

2.

Liikunta on tehokkaimpia keinoja ehkäistä ennalta ei-tarttuvia tauteja ja torjua lihavuutta (6). On myös olemassa yhä enemmän näyttöä liikunnan ja mielenterveyden ja kognitiivisten prosessien välisestä positiivisesta korrelaatiosta (7). Liikunnan puute vaikuttaa haitallisesti ihmisten henkilökohtaisen terveyden ohella myös terveydenhuoltojärjestelmiin ja talouteen kokonaisuudessaan liikunnan puutteen aiheuttamien merkittävien suorien ja välillisten kustannusten vuoksi (8). Liikunnan hyödyt koskevat ennalta ehkäisyä, hoitoa ja kuntoutusta, joten siitä on etua joka iässä ja sillä on erityinen merkitys Euroopan väestön ikääntymisen ja kaikenikäisten korkean elämänlaadun säilyttämisen kannalta.

| 3. | Fyysisen aktiivisuuden lisäämistä on vauhditettu eri tasoilla ja eri strategioilla, toimintapolitiikoilla ja ohjelmilla, koska tietoisuus terveyttä edistävän liikunnan merkityksestä elämän eri vaiheissa on jatkuvasti parantunut. Eräissä EU:n jäsenvaltioissa on toteutettu merkittäviä toimia, joilla on tarjottu kansalaisille mahdollisuuksia ja kannustusta fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen. Fyysiseen aktiivisuuteen kannustava valistus, jossa liikunta-ala on mukana, voi olla hyödyllistä kansalaisten tavoittamisessa. |
| --- | --- |

3.

Fyysisen aktiivisuuden lisäämistä on vauhditettu eri tasoilla ja eri strategioilla, toimintapolitiikoilla ja ohjelmilla, koska tietoisuus terveyttä edistävän liikunnan merkityksestä elämän eri vaiheissa on jatkuvasti parantunut. Eräissä EU:n jäsenvaltioissa on toteutettu merkittäviä toimia, joilla on tarjottu kansalaisille mahdollisuuksia ja kannustusta fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen. Fyysiseen aktiivisuuteen kannustava valistus, jossa liikunta-ala on mukana, voi olla hyödyllistä kansalaisten tavoittamisessa.

| 4. | Kaiken kaikkiaan niiden EU:n kansalaisten osuus, jotka onnistuvat noudattamaan fyysisen aktiivisuuden määrää koskevia suosituksia, ei ole noussut viime vuosina; joissakin maissa harjoitetun liikunnan määrää vähenee (9). Nykyinen vähän liikuntaa harrastavien suuri osuus on keskeinen huolenaihe EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa sekä terveydelliseltä, sosiaaliselta että taloudelliselta kannalta katsottuna. |
| --- | --- |

4.

Kaiken kaikkiaan niiden EU:n kansalaisten osuus, jotka onnistuvat noudattamaan fyysisen aktiivisuuden määrää koskevia suosituksia, ei ole noussut viime vuosina; joissakin maissa harjoitetun liikunnan määrää vähenee (9). Nykyinen vähän liikuntaa harrastavien suuri osuus on keskeinen huolenaihe EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa sekä terveydelliseltä, sosiaaliselta että taloudelliselta kannalta katsottuna.

| 5. | Fyysisen aktiivisuuden tehokkaaseen edistämiseen, joka johtaa liikuntaa harrastavien osuuden kasvuun, on saatava mukaan kohdassa 6 mainitut alat, myös liikunta-ala, koska urheilutoiminta ja harrasteliikunta ovat tärkeimpiä liikunnan lähteitä. |
| --- | --- |

5.

Fyysisen aktiivisuuden tehokkaaseen edistämiseen, joka johtaa liikuntaa harrastavien osuuden kasvuun, on saatava mukaan kohdassa 6 mainitut alat, myös liikunta-ala, koska urheilutoiminta ja harrasteliikunta ovat tärkeimpiä liikunnan lähteitä.

| 6. | Fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset muodostavat hyvän perustan fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen tähtäävien eri alojen välisten politiikkojen tukemiselle, erityisesti liikunnan, terveydenhuollon, koulutuksen, ympäristön, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen aloilla, tarjoamalla ohjeita jäsenvaltioille niiden kehittäessä kansallisia terveyttä edistävää liikuntaa koskevia strategioitaan. |
| --- | --- |

6.

Fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset muodostavat hyvän perustan fyysisen aktiivisuuden lisäämiseen tähtäävien eri alojen välisten politiikkojen tukemiselle, erityisesti liikunnan, terveydenhuollon, koulutuksen, ympäristön, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen aloilla, tarjoamalla ohjeita jäsenvaltioille niiden kehittäessä kansallisia terveyttä edistävää liikuntaa koskevia strategioitaan.

| 7. | Eräät jäsenvaltiot soveltavat jo kyseisiä suosituksia tai joitakin niiden periaatteista omien kansallisten politiikkojensa ja strategioidensa puitteissa. Kaiken kaikkiaan jäsenvaltioiden välisissä lähestymistavoissa on kuitenkin suuria eroja ja suositusten mukaisten terveyttä edistävää liikuntaa koskevien politiikkojen toteuttamista voitaisiin edelleen parantaa. |
| --- | --- |

7.

Eräät jäsenvaltiot soveltavat jo kyseisiä suosituksia tai joitakin niiden periaatteista omien kansallisten politiikkojensa ja strategioidensa puitteissa. Kaiken kaikkiaan jäsenvaltioiden välisissä lähestymistavoissa on kuitenkin suuria eroja ja suositusten mukaisten terveyttä edistävää liikuntaa koskevien politiikkojen toteuttamista voitaisiin edelleen parantaa.

| 8. | Urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevä asiantuntijaryhmä on määrittänyt toimeksiantonsa mukaisesti joukon suositeltavia toimenpiteitä terveyttä edistävän liikunnan entistä tehokkaampaa lisäämistä koskeviin erityisnäkökohtiin liittyen. Niitä ovat (10):






  — | panostaminen EU:n aloitteeseen, jolla edistetään fyysistä aktiivisuutta koskevien EU:n suositusten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa kevyen seurannan järjestelmän avulla, |
| --- | --- | --- |

8.

Urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevä asiantuntijaryhmä on määrittänyt toimeksiantonsa mukaisesti joukon suositeltavia toimenpiteitä terveyttä edistävän liikunnan entistä tehokkaampaa lisäämistä koskeviin erityisnäkökohtiin liittyen. Niitä ovat (10):

—

panostaminen EU:n aloitteeseen, jolla edistetään fyysistä aktiivisuutta koskevien EU:n suositusten täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa kevyen seurannan järjestelmän avulla,

| — | ohjeet liikunta-alan ja terveydenhuoltoalan välisen yhteistyön tehostamiseksi jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ohjeet liikunta-alan ja terveydenhuoltoalan välisen yhteistyön tehostamiseksi jäsenvaltioissa,

| — | joukko periaatteita fyysisen aktiivisuuden osuudesta aktiivisessa ikääntymisessä EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

joukko periaatteita fyysisen aktiivisuuden osuudesta aktiivisessa ikääntymisessä EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa.

4.   KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA:

| 1. | Jatkamaan työtä sellaisten strategioiden ja eri alojen välisten politiikkojen kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, joiden tavoitteena on liikunnan lisääminen fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset tai niitä tukevat periaatteet huomioon ottaen. |
| --- | --- |

1.

Jatkamaan työtä sellaisten strategioiden ja eri alojen välisten politiikkojen kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, joiden tavoitteena on liikunnan lisääminen fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset tai niitä tukevat periaatteet huomioon ottaen.

| 2. | Kannustamaan ja tukemaan asianmukaisella tasolla aloitteita, joilla pyritään lisäämään fyysistä aktiivisuutta liikunta-alalla ja joita ovat esimerkiksi yksityiskohtaiset suuntaviivat liikuntamahdollisuuksien parantamiseksi paikallisissa urheiluseuroissa, jonkin tietyn urheilulajin urheilujärjestöjen käyttöön ottamat tai harrasteliikunnassa omaksutut erityisohjelmat tai kuntosaleilla toteutettavat erityistoimet, joita liikunta- ja kuntoiluala voisivat soveltaa ja jotka voisivat edistää yhteistyötä muiden alojen kanssa, erityisesti koulutuksen ja terveydenhuollon alalla. |
| --- | --- |

2.

Kannustamaan ja tukemaan asianmukaisella tasolla aloitteita, joilla pyritään lisäämään fyysistä aktiivisuutta liikunta-alalla ja joita ovat esimerkiksi yksityiskohtaiset suuntaviivat liikuntamahdollisuuksien parantamiseksi paikallisissa urheiluseuroissa, jonkin tietyn urheilulajin urheilujärjestöjen käyttöön ottamat tai harrasteliikunnassa omaksutut erityisohjelmat tai kuntosaleilla toteutettavat erityistoimet, joita liikunta- ja kuntoiluala voisivat soveltaa ja jotka voisivat edistää yhteistyötä muiden alojen kanssa, erityisesti koulutuksen ja terveydenhuollon alalla.

| 3. | Kannustamaan aktiivista ikääntymistä tukevan fyysisen aktiivisuuden sisällyttämistä kansallisiin politiikkoihin ja rahoitusjärjestelyihin liikunnan osalta, ja näin ollen harkitsemaan hankkeita, joiden tavoitteena on lisätä terveyttä edistävää liikuntaa ikääntyneiden keskuudessa ottaen samalla huomioon toimintakyvyn eri tasot. |
| --- | --- |

3.

Kannustamaan aktiivista ikääntymistä tukevan fyysisen aktiivisuuden sisällyttämistä kansallisiin politiikkoihin ja rahoitusjärjestelyihin liikunnan osalta, ja näin ollen harkitsemaan hankkeita, joiden tavoitteena on lisätä terveyttä edistävää liikuntaa ikääntyneiden keskuudessa ottaen samalla huomioon toimintakyvyn eri tasot.

| 4. | Edistämään tarvittaessa kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän mukaisesti yhteistyön tiivistämistä liikunta-, terveydenhuolto- ja muiden alojen välillä ottaen huomioon eräissä jäsenvaltioissa kehitetyt parhaat käytännöt. |
| --- | --- |

4.

Edistämään tarvittaessa kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän mukaisesti yhteistyön tiivistämistä liikunta-, terveydenhuolto- ja muiden alojen välillä ottaen huomioon eräissä jäsenvaltioissa kehitetyt parhaat käytännöt.

| 5. | Harkitsemaan valistuksen ja tiedottamisen käyttöä sekä kansallisella että paikallisella tasolla kansalaisten kiinnostuksen herättämiseksi aktiivisemman elämäntyylin omaksumiseen. |
| --- | --- |

5.

Harkitsemaan valistuksen ja tiedottamisen käyttöä sekä kansallisella että paikallisella tasolla kansalaisten kiinnostuksen herättämiseksi aktiivisemman elämäntyylin omaksumiseen.

5.   KEHOTTAVAT EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTON PUHEENJOHTAJAVALTIOTA, JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA PUITTEISSA:

| 1. | Tehostamaan niiden politiikanalojen välistä yhteistyötä, jotka ovat vastuussa fyysistä aktiivisuutta koskevien EU:n suositusten mukaisesti fyysisen aktiivisuuden lisäämisestä erityisesti liikunnan, terveydenhuollon, koulutuksen, ympäristön, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen aloilla. |
| --- | --- |

1.

Tehostamaan niiden politiikanalojen välistä yhteistyötä, jotka ovat vastuussa fyysistä aktiivisuutta koskevien EU:n suositusten mukaisesti fyysisen aktiivisuuden lisäämisestä erityisesti liikunnan, terveydenhuollon, koulutuksen, ympäristön, kaupunkisuunnittelun ja liikenteen aloilla.

| 2. | Varmistamaan aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 osalta, että urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevän asiantuntijaryhmän laatimat aktiivista ikääntymistä tukevat fyysistä aktiivisuutta koskevat periaatteet otetaan soveltuvilta osin huomioon teemavuoden poliittisissa jatkotoimissa ja kaikissa kansallisissa harrasteliikuntastrategioissa. |
| --- | --- |

2.

Varmistamaan aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemavuoden 2012 osalta, että urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevän asiantuntijaryhmän laatimat aktiivista ikääntymistä tukevat fyysistä aktiivisuutta koskevat periaatteet otetaan soveltuvilta osin huomioon teemavuoden poliittisissa jatkotoimissa ja kaikissa kansallisissa harrasteliikuntastrategioissa.

| 3. | Parantamaan terveyttä edistävän liikunnan ja liikuntaan osallistumisen lisäämiseen EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa tarkoitettujen toimintapolitiikkojen näyttöpohjaa muun muassa sisällyttämällä liikunta Euroopan unionin vuosien 2013–2017 tilasto-ohjelmaan. |
| --- | --- |

3.

Parantamaan terveyttä edistävän liikunnan ja liikuntaan osallistumisen lisäämiseen EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa tarkoitettujen toimintapolitiikkojen näyttöpohjaa muun muassa sisällyttämällä liikunta Euroopan unionin vuosien 2013–2017 tilasto-ohjelmaan.

6.   PYYTÄVÄT EUROOPAN KOMISSIOTA:

| 1. | Tällä alalla aikaisemmin tehdyn työn, erityisesti fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset, huomioon ottaen tekemään ehdotuksen terveyttä edistävää liikuntaa koskevaksi neuvoston suositukseksi ja harkitsemaan kevyen seurannan kehyksen sisällyttämistä siihen, jotta voitaisiin arvioida edistymistä sellaisen suppean indikaattorijoukon avulla, joka perustuisi mahdollisimman suuressa määrin urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevän asiantuntijaryhmän nimeämiin käytettävissä oleviin tietolähteisiin. |
| --- | --- |

1.

Tällä alalla aikaisemmin tehdyn työn, erityisesti fyysistä aktiivisuutta koskevat EU:n suositukset, huomioon ottaen tekemään ehdotuksen terveyttä edistävää liikuntaa koskevaksi neuvoston suositukseksi ja harkitsemaan kevyen seurannan kehyksen sisällyttämistä siihen, jotta voitaisiin arvioida edistymistä sellaisen suppean indikaattorijoukon avulla, joka perustuisi mahdollisimman suuressa määrin urheilua, terveyttä ja osallistumista käsittelevän asiantuntijaryhmän nimeämiin käytettävissä oleviin tietolähteisiin.

| 2. | Julkaisemaan säännöllisiä katsauksia liikunnasta ja fyysisestä aktiivisuudesta sekä ottamaan huomioon terveyttä edistävään liikuntaan liittyvän tutkimustoiminnan EU:n tulevassa tutkimusohjelmassa. |
| --- | --- |

2.

Julkaisemaan säännöllisiä katsauksia liikunnasta ja fyysisestä aktiivisuudesta sekä ottamaan huomioon terveyttä edistävään liikuntaan liittyvän tutkimustoiminnan EU:n tulevassa tutkimusohjelmassa.

| 3. | Edistämään ja tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa EU:ssa terveyttä edistävän liikunnan ja liikuntaan osallistumisen osalta muun muassa tukemalla hankkeita ja niiden tuloksista tiedottamista asiaan liittyvien EU:n rahoitusjärjestelyjen ja ohjelmien puitteissa. Parhaiden käytäntöjen vaihto voisi liittyä seuraaviin toimiin:






  — | koulutus, tiedotus ja kansalaisvalistus kaikilla asianmukaisilla tasoilla, |
| --- | --- | --- |

3.

Edistämään ja tukemaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa EU:ssa terveyttä edistävän liikunnan ja liikuntaan osallistumisen osalta muun muassa tukemalla hankkeita ja niiden tuloksista tiedottamista asiaan liittyvien EU:n rahoitusjärjestelyjen ja ohjelmien puitteissa. Parhaiden käytäntöjen vaihto voisi liittyä seuraaviin toimiin:

—

koulutus, tiedotus ja kansalaisvalistus kaikilla asianmukaisilla tasoilla,

| — | asiaan liittyvien politiikanalojen välinen yhteistyö ja asianomaisten sidosryhmien ottaminen mukaan nykyisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon, |
| --- | --- |

—

asiaan liittyvien politiikanalojen välinen yhteistyö ja asianomaisten sidosryhmien ottaminen mukaan nykyisten suuntaviivojen täytäntöönpanoon,

| — | liikunnan, erityisesti urheiluseurojen ja liikuntajärjestöjen, rooli, |
| --- | --- |

—

liikunnan, erityisesti urheiluseurojen ja liikuntajärjestöjen, rooli,

| — | tulokselliset strategiat, toimintapolitiikat ja ohjelmat, myös arviointitulokset, |
| --- | --- |

—

tulokselliset strategiat, toimintapolitiikat ja ohjelmat, myös arviointitulokset,

| — | mahdolliset toimintapoliittiset ja lainsäädäntötoimenpiteet, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi puuttumisessa liikunnan harrastamisen vähäisyyteen yksittäisissä EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

mahdolliset toimintapoliittiset ja lainsäädäntötoimenpiteet, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi puuttumisessa liikunnan harrastamisen vähäisyyteen yksittäisissä EU:n jäsenvaltioissa.

| 4. | Harkitsemaan vuotuisen urheilun eurooppalaisen teemaviikon perustamista (pitäen mielessä sen rahoitusta ja organisointia koskevat näkökohdat) keinona lisätä fyysistä aktiivisuutta ja liikuntaan osallistumista kaikilla tasoilla vastaavat kansalliset aloitteet huomioon ottaen ja yhteistyössä asiaankuuluvien liikuntajärjestöjen kanssa. Teemaviikko olisi perustettava nykyisille tiedotuskampanjoille kaikki niistä opittu huomioon ottaen ja niille lisäarvoa luoden. Teemaviikon olisi hyödynnettävä niistä asiaan liittyvistä hankkeista saatuja kokemuksia, joita on rahoitettu urheilun alalla vuoden 2009 valmistelutoimilla, sekä niiden hankkeiden tuloksia, joita rahoitetaan asiaan liittyvillä ehdotuspyynnöillä urheilualan valistustoimia koskevan vuoden 2012 valmistelutoimen puitteissa. |
| --- | --- |

4.

Harkitsemaan vuotuisen urheilun eurooppalaisen teemaviikon perustamista (pitäen mielessä sen rahoitusta ja organisointia koskevat näkökohdat) keinona lisätä fyysistä aktiivisuutta ja liikuntaan osallistumista kaikilla tasoilla vastaavat kansalliset aloitteet huomioon ottaen ja yhteistyössä asiaankuuluvien liikuntajärjestöjen kanssa. Teemaviikko olisi perustettava nykyisille tiedotuskampanjoille kaikki niistä opittu huomioon ottaen ja niille lisäarvoa luoden. Teemaviikon olisi hyödynnettävä niistä asiaan liittyvistä hankkeista saatuja kokemuksia, joita on rahoitettu urheilun alalla vuoden 2009 valmistelutoimilla, sekä niiden hankkeiden tuloksia, joita rahoitetaan asiaan liittyvillä ehdotuspyynnöillä urheilualan valistustoimia koskevan vuoden 2012 valmistelutoimen puitteissa.

---

(1)  EUVL C 162, 1.6.2011, s. 1.

(2)  Asiak. 11811/07 – COM(2007) 391 final.

(3)  Asiak. 5597/11 – COM(2011) 12 final.

(4)  Liikuntaa koskevat EU:n suuntaviivat: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf. Puheenjohtajavaltio Ranskan päätelmät urheilusta ja terveydestä: http://ec.europa.eu/sport/library/documents/b21/ue08pfue_conclusions_presidence_definitives_en.pdf

(5)  Maailmanlaajuiset terveyttä edistävää liikuntaa koskevat suositukset, WHO, 2010.

(6)  http://www.who.int/healthinfo/global_burden_disease/global_health_risks/en/index.html

(7)  http://www.health.gov/paguidelines/Report/pdf/CommitteeReport.pdf

(8)  WHO Europe (2007): A European framework to promote physical activity for health.

(9)  Euroopan komissio: Erityiseurobarometri 183-6 (joulukuu 2003), 246 (marraskuu 2006), 213 (marraskuu 2004) ja 334 (maaliskuu 2010).

(10)  http://ec.europa.eu/sport/news/20120803-eu-xg-shp-fin-rpt_en.htm

---

LIITE

| — | Neuvoston päätelmät, annettu 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2011, terveyteen liittyvien erojen vähentämisestä EU:ssa yhteisin toimin terveellisten elämäntapojen edistämiseksi (1), |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät, annettu 1 ja 2 päivänä joulukuuta 2011, terveyteen liittyvien erojen vähentämisestä EU:ssa yhteisin toimin terveellisten elämäntapojen edistämiseksi (1),

| — | Euroopan komission valkoinen kirja ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia” (2), |
| --- | --- |

—

Euroopan komission valkoinen kirja ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia” (2),

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 940/2011/EU, annettu 14 päivänä syyskuuta 2011, aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012) (3) sekä liikunnan roolista tähän liittyen. |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 940/2011/EU, annettu 14 päivänä syyskuuta 2011, aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012) (3) sekä liikunnan roolista tähän liittyen.

---

(1)  Asiak. 16708/11.

(2)  Asiak. 9838/07 – COM(2007) 279 final.

(3)  EUVL L 246, 23.9.2011, s. 5.

---